\NormalFont\ShortTitle{Приче Соломунове}

{\MT Приче Соломунове



\par }\ChapOne{1}{\SH Да се позна мудрост! Треба се чувати мамца грешника. Казна за непослушност.
\par }
{\PP \VerseOne{1}Приче Соломуна сина Давидовог, цара Израиљевог.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Да се познаје мудрост и настава,

\par }{\QB да се разумеју речи разумне,


\par }{\Q \VS{3}Да се прима настава

\par }{\QB у разуму, у правди, у суду и у свему што је право,


\par }{\Q \VS{4}Да се даје лудима разборитост,

\par }{\QB младићима знање и помњивост.


\par }{\Q \VS{5}Мудар ће слушати и више ће знати,

\par }{\QB и разуман ће стећи мудрост,


\par }{\Q \VS{6}Да разуме приче и значење,

\par }{\QB речи мудрих људи и загонетке њихове.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Почетак је мудрости страх Господњи;

\par }{\QB луди презиру мудрост и наставу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Слушај, сине, наставу оца свог,

\par }{\QB и не остављај науке матере своје.


\par }{\Q \VS{9}Јер ће бити венац од милина око главе твоје,

\par }{\QB и гривна на грлу твом.


\par }{\Q \VS{10}Сине мој, ако би те мамили грешници, не пристај;


\par }{\Q \VS{11}Ако би рекли: Ходи с нама

\par }{\QB да вребамо крв,

\par }{\QB да заседамо правоме низашта;


\par }{\Q \VS{12}Прождрећемо их као гроб живе,

\par }{\QB и свеколике као оне који силазе у јаму;


\par }{\Q \VS{13}Свакојаког блага добићемо,

\par }{\QB напунићемо куће своје плена;


\par }{\Q \VS{14}Бацаћеш жреб свој с нама;

\par }{\QB један ће нам тоболац бити свима;


\par }{\Q \VS{15}Сине мој, не иди на пут с њима,

\par }{\QB чувај ногу своју од стазе њихове.


\par }{\Q \VS{16}Јер ногама својим трче на зло

\par }{\QB и хите да проливају крв.


\par }{\Q \VS{17}Јер се узалуд разапиње мрежа на очи свакој птици;


\par }{\Q \VS{18}А они вребају своју крв

\par }{\QB и заседају својој души.


\par }{\Q \VS{19}Такви су путеви свих лакомих на добитак,

\par }{\QB који узима душу својим господарима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Премудрост виче на пољу,

\par }{\QB на улицама пушта глас свој;


\par }{\Q \VS{21}У највећој вреви виче,

\par }{\QB на вратима, у граду говори своје беседе;


\par }{\Q \VS{22}Луди, докле ћете љубити лудост?

\par }{\QB И подсмевачима докле ће бити мио подсмех?

\par }{\QB И безумни, докле ће мрзети на знање?


\par }{\Q \VS{23}Обратите се на карање моје;

\par }{\QB ево, изасућу вам дух свој,

\par }{\QB казаћу вам речи своје.


\par }{\Q \VS{24}Што звах, али не хтесте,

\par }{\QB пружах руку своју, али нико не мари,


\par }{\Q \VS{25}Него одбацисте сваки савет мој,

\par }{\QB и карање моје не хтесте примити;


\par }{\Q \VS{26}Зато ћу се и ја смејати вашој невољи,

\par }{\QB ругаћу се кад дође чега се бојите;


\par }{\Q \VS{27}Кад као пустош дође чега се бојите,

\par }{\QB и погибао ваша као олуја кад дође,

\par }{\QB кад навали на вас невоља и мука.


\par }{\Q \VS{28}Тада ће ме звати, али се нећу одазвати;

\par }{\QB рано ће тражити, али ме неће наћи.


\par }{\Q \VS{29}Јер мрзише на знање,

\par }{\QB и страх Господњи не изабраше;


\par }{\Q \VS{30}Не присташе на мој савет,

\par }{\QB и презираше сва карања моја.


\par }{\Q \VS{31}Зато ће јести плод од путева својих,

\par }{\QB и наситиће се савета својих.


\par }{\Q \VS{32}Јер ће луде убити мир њихов,

\par }{\QB и безумне ће погубити срећа њихова.


\par }{\Q \VS{33}Али ко ме слуша боравиће безбрижно,

\par }{\QB и биће на миру не бојећи се зла.




\par }\Chap{2}{\SH Опомена да озбиљно тражимо мудрост да бисмо се сачували од искушења.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, ако примиш речи моје,

\par }{\QB и заповести моје сахраниш код себе,


\par }{\Q \VS{2}Да пази ухо твоје на мудрост,

\par }{\QB и пригнеш срце своје к разуму,


\par }{\Q \VS{3}Ако призовеш мудрост,

\par }{\QB и к разуму подигнеш глас свој,


\par }{\Q \VS{4}Ако га устражиш као сребро,

\par }{\QB и као сакривено благо ако добро устражиш;


\par }{\Q \VS{5}Тада ћеш разумети страх Господњи,

\par }{\QB и познање Божије наћи ћеш.


\par }{\Q \VS{6}Јер Господ даје мудрост,

\par }{\QB из Његових уста долази знање и разум.


\par }{\Q \VS{7}Чува правима шта доиста јесте,

\par }{\QB штит је онима који ходе у безазлености,


\par }{\Q \VS{8}Да би се држали стаза правих,

\par }{\QB а Он чува пут светаца својих.


\par }{\Q \VS{9}Тада ћеш разумети

\par }{\QB правду и суд и шта је право, и сваки добри пут.


\par }{\Q \VS{10}Кад дође мудрост у срце твоје,

\par }{\QB и знање омили души твојој,


\par }{\Q \VS{11}Помњивост ће пазити на те,

\par }{\QB разум ће те чувати,


\par }{\Q \VS{12}Избављајући те од зла пута,

\par }{\QB од људи који говоре опаке ствари,


\par }{\Q \VS{13}Који остављају праве путе

\par }{\QB да иду путевима мрачним,


\par }{\Q \VS{14}Који се радују зло чинећи,

\par }{\QB и играју у злим опачинама;


\par }{\Q \VS{15}Којих су путеви криви,

\par }{\QB и сами су опаки на стазама својим;


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Избављајући те од жене туђе,

\par }{\QB од туђинке, која ласка својим речима,


\par }{\Q \VS{17}Која оставља вођу младости своје,

\par }{\QB и заборавља завет Бога свог.


\par }{\Q \VS{18}Јер к смрти води дом њен,

\par }{\QB и к мртвима стазе њене.


\par }{\Q \VS{19}Ко год уђе к њој не враћа се,

\par }{\QB нити излази на пут животни.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Зато ходи путем добрих,

\par }{\QB и држи се стаза праведничких.


\par }{\Q \VS{21}Јер ће праведници наставати на земљи,

\par }{\QB и безазлени ће остати на њој.


\par }{\Q \VS{22}А безбожни ће се истребити са земље,

\par }{\QB и безаконици ће се ишчупати из ње.




\par }\Chap{3}{\SH Благословен је страх Господњи и мудрост.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, не заборављај науке моје,

\par }{\QB и заповести моје нека хране срце твоје.


\par }{\Q \VS{2}Јер ће ти донети дуг живот,

\par }{\QB добре године и мир.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Милост и истина нека те не оставља;

\par }{\QB привежи их себи на грло,

\par }{\QB упиши их на плочи срца свог.


\par }{\Q \VS{4}Те ћеш наћи милост и добру мисао

\par }{\QB пред Богом и пред људима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Уздај се у Господа свим срцем својим,

\par }{\QB а на свој разум не ослањај се.


\par }{\Q \VS{6}На свим путевима својим имај Га на уму,

\par }{\QB и Он ће управљати стазе твоје.


\par }{\Q \VS{7}Не мисли сам о себи да си мудар;

\par }{\QB бој се Господа и уклањај се ода зла.


\par }{\Q \VS{8}То ће бити здравље пупку твом

\par }{\QB и заливање костима твојим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Поштуј Господа имањем својим

\par }{\QB и првинама од свега дохотка свог;


\par }{\Q \VS{10}И биће пуне житнице твоје обиља,

\par }{\QB и пресипаће се вино из каца твојих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Сине мој, не одбацуј наставе Господње,

\par }{\QB и немој да ти досади карање Његово.


\par }{\Q \VS{12}Јер кога љуби Господ оног кара,

\par }{\QB и као отац сина који му је мио.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Благо човеку који нађе мудрост,

\par }{\QB и човеку који добије разум.


\par }{\Q \VS{14}Јер је боље њом трговати него трговати сребром,

\par }{\QB и добитак на њој бољи је од злата.


\par }{\Q \VS{15}Скупља је од драгог камења,

\par }{\QB и шта је год најмилијих ствари твојих не могу се изједначити с њом.


\par }{\Q \VS{16}Дуг живот у десници јој је,

\par }{\QB а у левици богатство и слава.


\par }{\Q \VS{17}Путеви су њени мили путеви

\par }{\QB и све стазе њене мирне.


\par }{\Q \VS{18}Дрво је животно онима који се хватају за њу,

\par }{\QB и ко је год држи срећан је.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Господ је мудрошћу основао земљу,

\par }{\QB утврдио небеса разумом.


\par }{\Q \VS{20}Његовом мудрошћу развалише се бездане

\par }{\QB и облаци капљу росом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Сине мој, да ти то не одлази из очију;

\par }{\QB чувај праву мудрост и разборитост;


\par }{\Q \VS{22}И биће живот души твојој

\par }{\QB и накит грлу твом.


\par }{\Q \VS{23}Тада ћеш ићи без бриге путем својим,

\par }{\QB и нога твоја неће се спотаћи.


\par }{\Q \VS{24}Кад лежеш, нећеш се плашити,

\par }{\QB и кад почиваш, сладак ће ти бити сан.


\par }{\Q \VS{25}Нећеш се плашити од нагле страхоте

\par }{\QB ни од погибли безбожничке кад дође.


\par }{\Q \VS{26}Јер ће ти Господ бити узданица

\par }{\QB и чуваће ти ногу да се не ухвати.


\par }{\Q \VS{27}Не одреци добра онима којима треба,

\par }{\QB кад можеш учинити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Не говори ближњему свом:

\par }{\QB Иди, и дођи други пут, и сутра ћу ти дати,

\par }{\QB кад имаш.


\par }{\Q \VS{29}Не куј зло ближњему свом

\par }{\QB који живи с тобом без бриге.


\par }{\Q \VS{30}Не свађај се ни с ким без узрока,

\par }{\QB ако ти није учинио зло.


\par }{\Q \VS{31}Немој завидети насилнику,

\par }{\QB ни изабрати који пут његов.


\par }{\Q \VS{32}Јер је мрзак Господу зликовац,

\par }{\QB а у праведних је тајна његова.


\par }{\Q \VS{33}Проклетство је Господње у кући безбожниковој,

\par }{\QB а стан праведнички благосиља.


\par }{\Q \VS{34}Јер подсмевачима Он се подсмева,

\par }{\QB а кроткима даје милост.


\par }{\Q \VS{35}Мудри ће наследити славу,

\par }{\QB а безумнике ће однети срамота.




\par }\Chap{4}{\SH Настава очина како да се иде путем мудрости.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Слушајте, децо, наставу очеву,

\par }{\QB и пазите да бисте познали мудрост.


\par }{\Q \VS{2}Јер вам добру науку дајем,

\par }{\QB не остављајте закон мој.


\par }{\Q \VS{3}Кад бејах син у оца свог млад,

\par }{\QB и јединац у матере своје,


\par }{\Q \VS{4}Он ме учаше и говораше ми:

\par }{\QB Нека прими срце твоје речи моје,

\par }{\QB држи заповести моје и бићеш жив.


\par }{\Q \VS{5}Прибави мудрост, прибави разум;

\par }{\QB не заборављај и не одступај од речи уста мојих.


\par }{\Q \VS{6}Немој је оставити, и чуваће те,

\par }{\QB љуби је, и храниће те.


\par }{\Q \VS{7}Мудрост је главно; прибави мудрост,

\par }{\QB и за све имање своје прибави разум.


\par }{\Q \VS{8}Подижи је и она ће те узвисити,

\par }{\QB прославиће те кад је загрлиш.


\par }{\Q \VS{9}Метнуће ти на главу венац од милина,

\par }{\QB красну круну даће ти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Слушај, сине мој, и прими речи моје,

\par }{\QB и умножиће ти се године животу.


\par }{\Q \VS{11}Учим те путу мудрости,

\par }{\QB водим те стазама правим.


\par }{\Q \VS{12}Кад усходиш, неће се стезати кораци твоји,

\par }{\QB и ако потрчиш нећеш се спотакнути.


\par }{\Q \VS{13}Држи се наставе и не пуштај,

\par }{\QB чувај је, јер ти је живот.


\par }{\Q \VS{14}Не иди на стазу безбожничку

\par }{\QB и путем неваљалих људи не ступај.


\par }{\Q \VS{15}Остави га, не ходи по њему,

\par }{\QB уклони се од њега и мини га.


\par }{\Q \VS{16}Јер не спавају ако не учине зла,

\par }{\QB и не долази им сан ако кога не оборе.


\par }{\Q \VS{17}Јер једу хлеб безбожности

\par }{\QB и пију вино насиља.


\par }{\Q \VS{18}А пут је праведнички као светло видело,

\par }{\QB које све већма светли док не буде прави дан.


\par }{\Q \VS{19}А пут је безбожнички као мрак,

\par }{\QB не знају на шта ће се спотакнути.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Сине мој, слушај речи моје,

\par }{\QB пригни ухо своје беседи мојој.


\par }{\Q \VS{21}Да ти не одлазе из очију;

\par }{\QB чувај их усред срца свог.


\par }{\Q \VS{22}Јер су живот онима који их налазе

\par }{\QB и здравље свему телу њиховом.


\par }{\Q \VS{23}Сврх свега што се чува чувај срце своје,

\par }{\QB јер из њега излази живот.


\par }{\Q \VS{24}Уклони од уста својих опачину

\par }{\QB и од усана својих неваљалство удаљи.


\par }{\Q \VS{25}Очи твоје нека гледају управо

\par }{\QB и веђе твоје нека се управљају право пред тобом.


\par }{\Q \VS{26}Мери стазу ногама својим,

\par }{\QB и сви путеви твоји нека су поравњени.


\par }{\Q \VS{27}Не сврћи ни надесно ни налево,

\par }{\QB одвраћај ногу своју ода зла.




\par }\Chap{5}{\SH Треба се чувати разврата.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, слушај мудрост моју,

\par }{\QB к разуму мом пригни ухо своје,


\par }{\Q \VS{2}Да се држиш разборитости,

\par }{\QB и усне твоје да хране знање.


\par }{\Q \VS{3}Јер с усана туђе жене капље мед,

\par }{\QB и грло јој је мекше од уља;


\par }{\Q \VS{4}Али јој је последак горак као пелен,

\par }{\QB оштар као мач с обе стране оштар.


\par }{\Q \VS{5}Ноге јој силазе к смрти,

\par }{\QB до пакла допиру кораци њени.


\par }{\Q \VS{6}Да не би мерио пут животни,

\par }{\QB савијају се стазе њене да не знаш.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Зато, децо, послушајте мене,

\par }{\QB и не одступајте од речи уста мојих.


\par }{\Q \VS{8}Нека је далеко од ње пут твој,

\par }{\QB и не приближуј се к вратима куће њене,


\par }{\Q \VS{9}Да не би дао другима славе своје

\par }{\QB и година својих немилостивоме,


\par }{\Q \VS{10}Да се не би туђинци наситили твог блага

\par }{\QB и труд твој да не би био у туђој кући,


\par }{\Q \VS{11}И да не ридаш на послетку,

\par }{\QB кад се строши месо твоје и тело твоје,


\par }{\Q \VS{12}И кажеш: Како мрзих на наставу,

\par }{\QB и како срце моје презира карање!


\par }{\Q \VS{13}И не послушах глас учитеља својих,

\par }{\QB и не пригнух уха свог к онима који ме учаху!


\par }{\Q \VS{14}Умало не западох у свако зло

\par }{\QB усред збора и скупштине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Пиј воду из свог студенца

\par }{\QB и што тече из твог извора.


\par }{\Q \VS{16}Нека се разливају твоји извори на поље,

\par }{\QB и потоци по улицама.


\par }{\Q \VS{17}Имај их сам за се,

\par }{\QB а не туђин с тобом.


\par }{\Q \VS{18}Благословен да је извор твој,

\par }{\QB и весели се женом младости своје;


\par }{\Q \VS{19}Нека ти је као кошута мила и као срна љупка;

\par }{\QB дојке њене нека те опијају у свако доба,

\par }{\QB у љубави њеној посрћи једнако.


\par }{\Q \VS{20}А зашто би, сине, посртао за туђинком

\par }{\QB и голио недра туђој,


\par }{\Q \VS{21}Кад су пред очима Господу путеви свачији,

\par }{\QB и мери све стазе његове?


\par }{\Q \VS{22}Безбожника ће ухватити његова безакоња,

\par }{\QB и у ужа греха својих заплешће се;


\par }{\Q \VS{23}Умреће без наставе,

\par }{\QB и од мноштва лудости своје лутаће.




\par }\Chap{6}{\SH Треба се чувати јемства, лењости, злобе и прељубе.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, кад се подјемчиш за пријатеља свог,

\par }{\QB и даш руку своју туђинцу,


\par }{\Q \VS{2}Везао си се речима уста својих,

\par }{\QB ухватио си се речима уста својих.


\par }{\Q \VS{3}Зато учини тако, сине мој, и опрости се,

\par }{\QB јер си допао у руке ближњему свом;

\par }{\QB иди, припадни, и навали на ближњег свог.


\par }{\Q \VS{4}Не дај сна очима својим,

\par }{\QB ни веђама својим дрема.


\par }{\Q \VS{5}Отми се као срна из руке ловцу,

\par }{\QB и као птица из руке птичару.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Иди к мраву, лењивче,

\par }{\QB гледај путеве његове, и омудрај.


\par }{\Q \VS{7}Нема вођу ни управитеља ни господара;


\par }{\Q \VS{8}И опет приправља лети себи храну,

\par }{\QB збира уз жетву пићу своју.


\par }{\Q \VS{9}Докле ћеш, лењивче, лежати?

\par }{\QB Кад ћеш устати од сна свог?


\par }{\Q \VS{10}Док мало проспаваш, док мало продремљеш,

\par }{\QB док мало склопиш руке да прилегнеш,


\par }{\Q \VS{11}У том ће доћи сиромаштво твоје као путник

\par }{\QB и оскудица твоја као оружан човек.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Човек неваљао и нитков

\par }{\QB ходи са злим устима;


\par }{\Q \VS{13}Намигује очима, говори ногама, показује прстима;


\par }{\Q \VS{14}Свака му је опачина у срцу,

\par }{\QB кује зло свагда, замеће свађу.


\par }{\Q \VS{15}Зато ће уједанпут доћи погибао његова,

\par }{\QB часом ће се сатрти и неће бити лека.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}На ово шесторо мрзи Господ,

\par }{\QB и седмо је гад души његовој:


\par }{\Q \VS{17}Очи поносите,

\par }{\Q језик лажљив

\par }{\Q и руке које проливају крв праву,


\par }{\Q \VS{18}Срце које кује зле мисли,

\par }{\Q ноге које брзо трче на зло,


\par }{\Q \VS{19}Лажан сведок који говори лаж,

\par }{\Q и ко замеће свађу међу браћом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Чувај, сине мој, заповест оца свог,

\par }{\QB и не остављај науке матере своје.


\par }{\Q \VS{21}Привежи их себи на срце засвагда,

\par }{\QB и свежи их себи око грла.


\par }{\Q \VS{22}Куда год пођеш, водиће те;

\par }{\QB кад заспиш, чуваће те;

\par }{\QB кад се пробудиш, разговараће те;


\par }{\Q \VS{23}Јер је заповест жижак, и наука је видело,

\par }{\QB и пут је животни карање које поучава;


\par }{\Q \VS{24}Да те чувају од зле жене,

\par }{\QB од језика којим ласка жена туђа.


\par }{\Q \VS{25}Не зажели у срцу свом лепоту њену,

\par }{\QB и немој да те ухвати веђама својим.


\par }{\Q \VS{26}Јер са жене курве спада човек на комад хлеба,

\par }{\QB и жена пуста лови драгоцену душу.


\par }{\Q \VS{27}Хоће ли ко узети огња у недра,

\par }{\QB а хаљине да му се не упале?


\par }{\Q \VS{28}Хоће ли ко ходити по живом угљевљу,

\par }{\QB а ногу да не ожеже?


\par }{\Q \VS{29}Тако бива ономе који иде к жени ближњег свог;

\par }{\QB неће бити без кривице ко је се год дотакне.


\par }{\Q \VS{30}Не срамоте лупежа који украде да насити душу своју,

\par }{\QB будући гладан;


\par }{\Q \VS{31}Него кад га ухвате плати самоседмо,

\par }{\QB да све имање дома свог.


\par }{\Q \VS{32}Али ко учини прељубу са женом, безуман је,

\par }{\QB душу своју губи ко тако чини;


\par }{\Q \VS{33}Муке и руга допада,

\par }{\QB и срамота се његова не може избрисати.


\par }{\Q \VS{34}Јер је љубавна сумња жестока у мужа

\par }{\QB и не штеди на дан освете;


\par }{\Q \VS{35}Не мари ни за какав откуп,

\par }{\QB и не прима ако ћеш и много дарова давати.




\par }\Chap{7}{\SH Описивање завођења на разврат. Жалосне последице тог завођења.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине, чувај речи моје,

\par }{\QB и заповести моје сахрани код себе.


\par }{\Q \VS{2}Чувај заповести моје и бићеш жив,

\par }{\QB и науку моју као зеницу очију својих.


\par }{\Q \VS{3}Привежи их себи на прсте,

\par }{\QB напиши их на плочи срца свог.


\par }{\Q \VS{4}Реци мудрости: Сестра си ми;

\par }{\QB и пријатељицом зови разборитост,


\par }{\Q \VS{5}Да би те чувала од жене туђе,

\par }{\QB од туђинке, која ласка речима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Јер с прозора дома свог кроз решетку гледах,


\par }{\Q \VS{7}И видех међу лудима,

\par }{\QB опазих међу децом безумног младића,


\par }{\Q \VS{8}Који иђаше улицом покрај угла њеног,

\par }{\QB и корачаше путем ка кући њеној,


\par }{\Q \VS{9}У сумрак, увече, кад се уноћа и смрче;


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}А гле, срете га жена

\par }{\QB у оделу курвинском и лукавог срца,


\par }{\Q \VS{11}Плаха и пуста,

\par }{\QB којој ноге не могу стајати код куће,


\par }{\Q \VS{12}Сад на пољу, сад на улици,

\par }{\QB код сваког угла вребаше.


\par }{\Q \VS{13}И ухвати га, и пољуби га,

\par }{\QB и безобразно рече му:


\par }{\Q \VS{14}Имам жртве захвалне,

\par }{\QB данас изврших завете своје;


\par }{\Q \VS{15}Зато ти изиђох на сусрет да те тражим,

\par }{\QB и нађох те.


\par }{\Q \VS{16}Настрла сам одар свој покривачем везеним

\par }{\QB и простиркама мисирским.


\par }{\Q \VS{17}Окадила сам постељу своју смирном, алојом и циметом.


\par }{\Q \VS{18}Хајде да се опијамо љубављу до зоре,

\par }{\QB да се веселимо миловањем.


\par }{\Q \VS{19}Јер ми муж није код куће,

\par }{\QB отишао је на пут далеки,


\par }{\Q \VS{20}Узео је са собом тоболац новчани,

\par }{\QB вратиће се кући у одређени дан.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Наврати га многим речима,

\par }{\QB глатким уснама одвуче га.


\par }{\Q \VS{22}Отиде за њом одмах

\par }{\QB као што во иде на клање

\par }{\QB и као безумник у путо да буде каран,


\par }{\Q \VS{23}Докле му стрела не пробије јетру,

\par }{\QB као што птица лети у замку

\par }{\QB не знајући да јој је о живот.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Зато дакле, децо, послушајте ме,

\par }{\QB и пазите на речи уста мојих.


\par }{\Q \VS{25}Немој да застрањује срце твоје не путеве њене,

\par }{\QB немој лутати по стазама њеним.


\par }{\Q \VS{26}Јер је многе ранила и оборила,

\par }{\QB и много је оних које је све побила.


\par }{\Q \VS{27}Кућа је њена пут паклени

\par }{\QB који води у клети смртне.




\par }\Chap{8}{\SH Позив и обрицање мудрости која је вечно у Бога.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Не виче ли мудрост?

\par }{\QB И разум не пушта ли глас свој?


\par }{\Q \VS{2}Наврх висина, на путу, на распутицама стоји,


\par }{\Q \VS{3}Код врата, на уласку у град, где се отварају врата, виче:


\par }{\Q \VS{4}Вас вичем, о људи,

\par }{\QB и глас свој обраћам к синовима људским.


\par }{\Q \VS{5}Научите се луди мудрости,

\par }{\QB и безумни оразумите се.


\par }{\Q \VS{6}Слушајте, јер ћу говорити велике ствари,

\par }{\QB и усне моје отварајући се казиваће шта је право.


\par }{\Q \VS{7}Јер уста моја говоре истину,

\par }{\QB и мрска је уснама мојим безбожност.


\par }{\Q \VS{8}Праве су све речи уста мојих,

\par }{\QB ништа нема у њима криво ни изопачено.


\par }{\Q \VS{9}Све су обичне разумном

\par }{\QB и праве су онима који налазе знање.


\par }{\Q \VS{10}Примите наставу моју, а не сребро,

\par }{\QB и знање радије него најбоље злато.


\par }{\Q \VS{11}Јер је боља мудрост од драгог камења,

\par }{\QB и шта је год најмилијих ствари не могу се изједначити с њом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Ја мудрост боравим с разборитошћу,

\par }{\QB и разумно знање налазим.


\par }{\Q \VS{13}Страх је Господњи мржња на зло;

\par }{\QB ја мрзим на поноситост и на охолост

\par }{\QB и на зли пут и на уста опака.


\par }{\Q \VS{14}Мој је савет и шта год јесте;

\par }{\QB ја сам разум и моја је сила.


\par }{\Q \VS{15}Мном цареви царују,

\par }{\QB и владаоци постављају правду.


\par }{\Q \VS{16}Мном владају кнезови и поглавари и све судије земаљске.


\par }{\Q \VS{17}Ја љубим оне који мене љубе,

\par }{\QB и који ме добро траже налазе ме.


\par }{\Q \VS{18}У мене је богатство и слава,

\par }{\QB постојано добро и правда.


\par }{\Q \VS{19}Плод је мој бољи од злата и од најбољег злата,

\par }{\QB и добитак је мој бољи и од најбољег сребра.


\par }{\Q \VS{20}Путем праведним ходим,

\par }{\QB посред стаза правице,


\par }{\Q \VS{21}Да онима који ме љубе дам оно што јесте,

\par }{\QB и ризнице њихове да напуним.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Господ ме је имао у почетку пута свог,

\par }{\QB пре дела својих, пре сваког времена.


\par }{\Q \VS{23}Пре векова постављена сам,

\par }{\QB пре почетка, пре постања земље.


\par }{\Q \VS{24}Кад још не беше бездана, родила сам се,

\par }{\QB кад још не беше извора обилатих водом.


\par }{\Q \VS{25}Пре него се горе основаше,

\par }{\QB пре хумова ја сам се родила;


\par }{\Q \VS{26}Још не беше начинио земље ни поља

\par }{\QB ни почетка праху васиљенском;


\par }{\Q \VS{27}Кад је уређивао небеса, онде бејах;

\par }{\QB кад је размеравао круг над безданом.


\par }{\Q \VS{28}Кад је утврђивао облаке горе

\par }{\QB и крепио изворе бездану;


\par }{\Q \VS{29}Кад је постављао мору међу

\par }{\QB и водама да не преступају заповести Његове,

\par }{\QB кад је постављао темеље земљи;


\par }{\Q \VS{30}Тада бејах код Њега храњеница,

\par }{\QB бејах Му милина сваки дан,

\par }{\QB и весељах се пред Њим свагда;


\par }{\Q \VS{31}Весељах се на васиљени Његовој,

\par }{\QB и милина ми је са синовима људским.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Тако, дакле, синови, послушајте ме,

\par }{\QB јер благо онима који се држе путева мојих.


\par }{\Q \VS{33}Слушајте наставу, и будите мудри,

\par }{\QB и немојте је одбацити.


\par }{\Q \VS{34}Благо човеку који ме слуша

\par }{\QB стражећи на вратима мојим сваки дан

\par }{\QB и чувајући прагове врата мојих.


\par }{\Q \VS{35}Јер ко мене налази, налази живот

\par }{\QB и добија љубав од Господа.


\par }{\Q \VS{36}А ко о мене греши, чини криво души својој;

\par }{\QB сви који мрзе на ме, љубе смрт.




\par }\Chap{9}{\SH Пријатељски позив мудрости.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Премудрост сазида себи кућу,

\par }{\QB и отеса седам ступова;


\par }{\Q \VS{2}Покла стоку своју,

\par }{\QB раствори вино своје,

\par }{\QB и постави сто свој.


\par }{\Q \VS{3}Посла девојке своје,

\par }{\QB те зове сврх висина градских:


\par }{\Q \VS{4}Ко је луд, нека се уврати овамо.

\par }{\QB И безумнима вели:


\par }{\Q \VS{5}Ходите, једите хлеба мог,

\par }{\QB и пијте вино које сам растворила.


\par }{\Q \VS{6}Оставите лудост и бићете живи,

\par }{\QB и идите путем разума.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Ко учи подсмевача, прима срамоту;

\par }{\QB и ко кори безбожника, прима руг.


\par }{\Q \VS{8}Не карај подсмевача да не омрзне на те;

\par }{\QB карај мудра, и љубиће те.


\par }{\Q \VS{9}Кажи мудроме, и биће још мудрији;

\par }{\QB поучи праведног, и знаће више.


\par }{\Q \VS{10}Почетак је мудрости страх Господњи,

\par }{\QB и знање је светих ствари разум.


\par }{\Q \VS{11}Јер ће се мном умножити дани твоји

\par }{\QB и додаће ти се године животу.


\par }{\Q \VS{12}Ако будеш мудар, себи ћеш бити мудар;

\par }{\QB ако ли будеш подсмевач, сам ћеш теглити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Жена безумна плаха је,

\par }{\QB луда и ништа не зна;


\par }{\Q \VS{14}И седи на вратима од куће своје

\par }{\QB на столици, на висинама градским,


\par }{\Q \VS{15}Те виче оне који пролазе,

\par }{\QB који иду право својим путем:


\par }{\Q \VS{16}Ко је луд? Нека се уврати овамо.

\par }{\QB И безумном говори:


\par }{\Q \VS{17}Вода је крадена слатка,

\par }{\QB и хлеб је сакривен угодан.


\par }{\Q \VS{18}А он не зна да су онде мртваци

\par }{\QB и у дубоком гробу да су званице њене.




\par }\Chap{10}{\SH Правичност се благосиља, грех се проклиње.
\par }
{\D Приче Соломунове.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Мудар је син радост оцу свом,

\par }{\QB а луд је син жалост матери својој.


\par }{\Q \VS{2}Не помаже неправедно благо,

\par }{\QB него правда избавља од смрти.


\par }{\Q \VS{3}Не да Господ да гладује душа праведникова,

\par }{\QB а имање безбожничко размеће.


\par }{\Q \VS{4}Немарна рука осиромашава,

\par }{\QB а вредна рука обогаћава.


\par }{\Q \VS{5}Ко збира у лето, син је разуман;

\par }{\QB ко спава о жетви, син је срамотан.


\par }{\Q \VS{6}Благослови су над главом праведнику,

\par }{\QB а уста безбожничка покрива насиље.


\par }{\Q \VS{7}Спомен праведников остаје благословен,

\par }{\QB а име безбожничко труне.


\par }{\Q \VS{8}Ко је мудра срца, прима заповести;

\par }{\QB а ко је лудих усана, пашће.


\par }{\Q \VS{9}Ко ходи безазлено, ходи поуздано;

\par }{\QB а ко је опак на путевима својим, познаће се.


\par }{\Q \VS{10}Ко намигује оком, даје муку;

\par }{\QB и ко је лудих усана, пашће.


\par }{\Q \VS{11}Уста су праведникова извор животу,

\par }{\QB а уста безбожничка покрива насиље.


\par }{\Q \VS{12}Мрзост замеће свађе,

\par }{\QB а љубав прикрива све преступе.


\par }{\Q \VS{13}На уснама разумног налази се мудрост,

\par }{\QB а за леђа је безумног батина.


\par }{\Q \VS{14}Мудри склањају знање,

\par }{\QB а уста лудога близу су погибли.


\par }{\Q \VS{15}Богатство је богатима тврд град,

\par }{\QB сиромаштво је сиромасима погибао.


\par }{\Q \VS{16}Рад је праведников на живот,

\par }{\QB добитак безбожников на грех.


\par }{\Q \VS{17}Ко прима наставу, на путу је к животу;

\par }{\QB а ко одбацује кар, лута.


\par }{\Q \VS{18}Ко покрива мржњу, лажљивих је усана;

\par }{\QB и ко износи срамоту безуман је.


\par }{\Q \VS{19}У многим речима не бива без греха;

\par }{\QB али ко задржава усне своје, разуман је.


\par }{\Q \VS{20}Језик је праведников сребро одабрано;

\par }{\QB срце безбожничко не вреди ништа.


\par }{\Q \VS{21}Усне праведникове пасу многе,

\par }{\QB а безумни умиру с безумља.


\par }{\Q \VS{22}Благослов Господњи обогаћава а без муке.


\par }{\Q \VS{23}Безумнику је шала чинити зло,

\par }{\QB а разуман човек држи се мудрости.


\par }{\Q \VS{24}Чега се боји безбожник, оно ће га снаћи;

\par }{\QB а шта праведници желе Бог ће им дати.


\par }{\Q \VS{25}Као што пролази олуја, тако безбожника нестаје;

\par }{\QB а праведник је на вечитом темељу.


\par }{\Q \VS{26}Какав је оцат зубима и дим очима,

\par }{\QB такав је лењивац онима који га шаљу.


\par }{\Q \VS{27}Страх Господњи додаје дане,

\par }{\QB а безбожницима се године прекраћују.


\par }{\Q \VS{28}Чекање праведних радост је,

\par }{\QB а надање безбожних пропада.


\par }{\Q \VS{29}Пут је Господњи крепост безазленом,

\par }{\QB а страх онима који чине безакоње.


\par }{\Q \VS{30}Праведник се неће никада поколебати,

\par }{\QB а безбожници неће наставати на земљи.


\par }{\Q \VS{31}Уста праведникова износе мудрост,

\par }{\QB а језик опаки истребиће се.


\par }{\Q \VS{32}Усне праведникове знају шта је мило,

\par }{\QB а безбожничка су уста опачина.




\par }\Chap{11}{\SH Срећа побожних, несрећа безаконика.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Лажна су мерила мрска Господу,

\par }{\QB а права мера угодна Му је.


\par }{\Q \VS{2}Кад дође охолост, дође и срамота;

\par }{\QB а у смерних је мудрост


\par }{\Q \VS{3}Праведне води безазленост њихова,

\par }{\QB а безаконике сатире злоћа њихова.


\par }{\Q \VS{4}Неће помоћи богатство у дан гнева,

\par }{\QB а правда избавља од смрти.


\par }{\Q \VS{5}Правда безазленога управља пут његов,

\par }{\QB а безбожник пада од своје безбожности.


\par }{\Q \VS{6}Праведне избавља правда њихова,

\par }{\QB а безаконици хватају се у својој злоћи.


\par }{\Q \VS{7}Кад умире безбожник, пропада надање,

\par }{\QB и најјаче уздање пропада.


\par }{\Q \VS{8}Праведник се избавља из невоље,

\par }{\QB а безбожник долази на његово место.


\par }{\Q \VS{9}Лицемер квари устима ближњег свог;

\par }{\QB али се праведници избављају знањем.


\par }{\Q \VS{10}Добру праведних радује се град;

\par }{\QB а кад пропадају безбожници, бива певање.


\par }{\Q \VS{11}Благословима праведних људи подиже се град,

\par }{\QB а с уста безбожничких раскопава се.


\par }{\Q \VS{12}Безумник се руга ближњему свом,

\par }{\QB а разуман човек ћути.


\par }{\Q \VS{13}Опадач тумарајући издаје тајну;

\par }{\QB а ко је верна срца, таји ствар.


\par }{\Q \VS{14}Где нема савета, пропада народ,

\par }{\QB а помоћ је у мноштву саветника.


\par }{\Q \VS{15}Зло пролази ко се јамчи за туђина;

\par }{\QB а ко мрзи на јамство, без бриге је.


\par }{\Q \VS{16}Жена мила добија част,

\par }{\QB а силни добијају богатство.


\par }{\Q \VS{17}Милостив човек чини добро души својој,

\par }{\QB а немилостив уди свом телу.


\par }{\Q \VS{18}Безбожни ради посао преваран;

\par }{\QB а ко сеје правду, поуздана му је плата.


\par }{\Q \VS{19}Ко се држи правде, на живот му је;

\par }{\QB а ко иде за злом, на смрт му је.


\par }{\Q \VS{20}Мрски су Господу који су опаког срца;

\par }{\QB а мили су Му који су безазлени на свом путу.


\par }{\Q \VS{21}Зао човек неће остати без кара ако и друге узме у помоћ;

\par }{\QB а семе праведних избавиће се.


\par }{\Q \VS{22}Жена лепа а без разума

\par }{\QB златна је брњица у губици свињи.


\par }{\Q \VS{23}Жеља је праведних само добро,

\par }{\QB а очекивање безбожних гнев.


\par }{\Q \VS{24}Један просипа, и све више има;

\par }{\QB а други тврдује сувише, и све је сиромашнији.


\par }{\Q \VS{25}Подашна рука бива богатија,

\par }{\QB и ко напаја, сам ће бити напојен.


\par }{\Q \VS{26}Ко не да жита, проклиње га народ,

\par }{\QB а ко продаје, благослов му је над главом.


\par }{\Q \VS{27}Ко тражи добро, добија љубав;

\par }{\QB а ко тражи зло, задесиће га.


\par }{\Q \VS{28}Ко се узда у богатство своје, пропашће;

\par }{\QB а праведници ће се као грана зеленети.


\par }{\Q \VS{29}Ко затире кућу своју, наследиће ветар;

\par }{\QB и безумник ће служити мудром.


\par }{\Q \VS{30}Плод је праведников дрво животно,

\par }{\QB и мудри обучава душе.


\par }{\Q \VS{31}Гле, праведнику се на земљи плаћа,

\par }{\QB а камоли безбожнику и грешнику?




\par }\Chap{12}{\SH Владање мудрих и безумних.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Ко љуби наставу, љуби знање;

\par }{\QB а ко мрзи на укор, остаје луд.


\par }{\Q \VS{2}Добар човек добија љубав од Господа,

\par }{\QB а човека зликовца осуђује.


\par }{\Q \VS{3}Неће се човек утврдити безбожношћу,

\par }{\QB а корен праведних неће се помаћи.


\par }{\Q \VS{4}Вредна је жена венац мужу свом;

\par }{\QB а која га срамоти, она му је као трулеж у костима.


\par }{\Q \VS{5}Мисли су праведних праве,

\par }{\QB а савети безбожних превара.


\par }{\Q \VS{6}Речи безбожних вребају крв,

\par }{\QB а праведне избављају уста њихова.


\par }{\Q \VS{7}Обарају се безбожни да их нема,

\par }{\QB а дом праведних остаје.


\par }{\Q \VS{8}Према разуму свом хвали се човек;

\par }{\QB а ко је опака срца, презреће се.


\par }{\Q \VS{9}Ко се снебива, а има слугу, бољи је

\par }{\QB од оног који се велича а хлеба нема.


\par }{\Q \VS{10}Праведник се брине за живот свог живинчета,

\par }{\QB а у безбожника је срце немилостиво.


\par }{\Q \VS{11}Ко ради своју земљу, биће сит хлеба;

\par }{\QB а ко иде за беспослицама, безуман је.


\par }{\Q \VS{12}Безбожник жели обрану ода зла,

\par }{\QB али корен праведних даје је.


\par }{\Q \VS{13}Зломе је замка у греху усана његових,

\par }{\QB а праведник излази из тескобе.


\par }{\Q \VS{14}Од плода уста својих сити се човек добра,

\par }{\QB и плату за дела своја прима човек.


\par }{\Q \VS{15}Безумнику се чини прав пут његов;

\par }{\QB али ко слуша савет, мудар је.


\par }{\Q \VS{16}Гнев безумников одмах се позна,

\par }{\QB али паметни покрива срамоту.


\par }{\Q \VS{17}Ко говори истину, јавља шта је право,

\par }{\QB а лажни сведок превару.


\par }{\Q \VS{18}Има ко говори као да мач пробада,

\par }{\QB а језик је мудрих лек.


\par }{\Q \VS{19}Истинита уста стоје тврдо довека,

\par }{\QB а језик лажљиви за час.


\par }{\Q \VS{20}Који зло мисле, превара им је у срцу,

\par }{\QB а радост је онима који саветују на мир.


\par }{\Q \VS{21}Никаква несрећа неће задесити праведника,

\par }{\QB а безбожници ће се напунити зла.


\par }{\Q \VS{22}Мрске су Господу лажљиве усне;

\par }{\QB а који раде верно, мили су Му.


\par }{\Q \VS{23}Паметан човек покрива знање,

\par }{\QB а срце безумних разглашује безумље.


\par }{\Q \VS{24}Рука радљива господариће,

\par }{\QB а лена ће давати данак.


\par }{\Q \VS{25}Брига у срцу човечијем обара;

\par }{\QB а добра реч развесељава.


\par }{\Q \VS{26}Праведнику је боље него ближњему његовом;

\par }{\QB а безбожнике заводи пут њихов.


\par }{\Q \VS{27}Лењивац неће пећи лов свој,

\par }{\QB а у вредног је човека добро драгоцено.


\par }{\Q \VS{28}На путу правде живот је,

\par }{\QB и куда иде стаза њена нема смрти.




\par }\Chap{13}{\SH Наставак описивања мудрог и безумног живота.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Мудар син слуша наставу оца свог;

\par }{\QB а подсмевач не слуша укоре.


\par }{\Q \VS{2}Од плода уста својих сваки ће јести добро,

\par }{\QB а душа неваљалих људи насиље.


\par }{\Q \VS{3}Ко чува уста своја, чува своју душу;

\par }{\QB ко разваљује усне, пропада.


\par }{\Q \VS{4}Жељна је душа лењивчева, али нема ништа;

\par }{\QB а душа вредних људи обогатиће се.


\par }{\Q \VS{5}На лажну реч мрзи праведник;

\par }{\QB а безбожник се мрази и срамоти.


\par }{\Q \VS{6}Правда чува оног који ходи безазлено;

\par }{\QB а безбожност обара грешника.


\par }{\Q \VS{7}Има ко се гради богат а нема ништа,

\par }{\QB и ко се гради сиромах а има велико благо.


\par }{\Q \VS{8}Откуп је за живот човеку богатство његово,

\par }{\QB а сиромах не слуша претње.


\par }{\Q \VS{9}Видело праведничко светли се,

\par }{\QB а жижак безбожнички угасиће се.


\par }{\Q \VS{10}Од охолости бива само свађа,

\par }{\QB а који примају савет, у њих је мудрост.


\par }{\Q \VS{11}Благо које се таштином тече умањује се,

\par }{\QB а ко сабира руком, умножава.


\par }{\Q \VS{12}Дуго надање мори срце,

\par }{\QB и жеља је испуњена дрво животно.


\par }{\Q \VS{13}Ко презире реч сам себи уди;

\par }{\QB а ко се боји заповести, платиће му се.


\par }{\Q \VS{14}Наука је мудрога извор животни

\par }{\QB да се сачува пругала смртних.


\par }{\Q \VS{15}Добар разум даје љубав,

\par }{\QB а пут је безаконички храпав.


\par }{\Q \VS{16}Сваки паметан човек ради с разумом,

\par }{\QB а безуман разноси безумље.


\par }{\Q \VS{17}Гласник безбожан пада у зло,

\par }{\QB а веран је посланик лек.


\par }{\Q \VS{18}Сиромаштво и срамота доћи ће на оног који одбацује наставу;

\par }{\QB а ко чува карање, прославиће се.


\par }{\Q \VS{19}Испуњена је жеља сласт души,

\par }{\QB а безумнима је мрско одступити ода зла.


\par }{\Q \VS{20}Ко ходи с мудрима постаје мудар,

\par }{\QB а ко се држи с безумницима постаје гори.


\par }{\Q \VS{21}Грешнике гони зло,

\par }{\QB а праведницима се враћа добро.


\par }{\Q \VS{22}Добар човек оставља наследство синовима синова својих,

\par }{\QB а грешниково имање чува се праведнику.


\par }{\Q \VS{23}Изобила хране има на њиви сиромашкој,

\par }{\QB а има ко пропада са зле управе.


\par }{\Q \VS{24}Ко жали прут, мрзи на сина свог;

\par }{\QB а ко га љуби, кара га за времена.


\par }{\Q \VS{25}Праведник једе, и сита му је душа;

\par }{\QB а трбух безбожницима нема доста.




\par }\Chap{14}{\SH Похвала правој мудрости у човечијем животу.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Мудра жена зида кућу своју,

\par }{\QB а луда својим рукама раскопава.


\par }{\Q \VS{2}Ко ходи право, боји се Господа;

\par }{\QB а ко је опак на својим путевима, презире Га.


\par }{\Q \VS{3}У устима је безбожниковим прут охолости,

\par }{\QB а мудре чувају уста њихова.


\par }{\Q \VS{4}Где нема волова, чисте су јасле;

\par }{\QB а обилата је летина од силе воловске.


\par }{\Q \VS{5}Истинит сведок не лаже,

\par }{\QB а лажан сведок говори лаж.


\par }{\Q \VS{6}Подсмевач тражи мудрост, и не находи је;

\par }{\QB а разумном је знање лако наћи.


\par }{\Q \VS{7}Иди од човека безумног,

\par }{\QB јер нећеш чути паметне речи.


\par }{\Q \VS{8}Мудрост је паметног да пази на пут свој,

\par }{\QB а безумље је безумних превара.


\par }{\Q \VS{9}Безумнима је шала грех,

\par }{\QB а међу праведнима је добра воља.


\par }{\Q \VS{10}Срце свачије зна јад душе своје;

\par }{\QB и у весеље његово не меша се други.


\par }{\Q \VS{11}Дом безбожнички раскопаће се,

\par }{\QB а колиба праведних цветаће.


\par }{\Q \VS{12}Неки се пут чини човеку прав,

\par }{\QB а крај му је пут к смрти.


\par }{\Q \VS{13}И од смеха боли срце,

\par }{\QB и весељу крај бива жалост.


\par }{\Q \VS{14}Путева својих наситиће се ко је изопаченог срца,

\par }{\QB али га се клони човек добар.


\par }{\Q \VS{15}Луд верује свашта,

\par }{\QB а паметан пази на своје кораке.


\par }{\Q \VS{16}Мудар се боји и уклања се од зла,

\par }{\QB а безуман навире и слободан је.


\par }{\Q \VS{17}Нагао човек чини безумље,

\par }{\QB а пакостан је човек мрзак.


\par }{\Q \VS{18}Луди наслеђује безумље,

\par }{\QB а разборити венчава се знањем.


\par }{\Q \VS{19}Клањају се зли пред добрима

\par }{\QB и безбожни на вратима праведног.


\par }{\Q \VS{20}Убоги је мрзак и пријатељу свом,

\par }{\QB а богати имају много пријатеља.


\par }{\Q \VS{21}Ко презире ближњег свог греши;

\par }{\QB а ко је милостив убогима, благо њему.


\par }{\Q \VS{22}Који смишљају зло, не лутају ли?

\par }{\QB А милост и вера биће онима који смишљају добро.


\par }{\Q \VS{23}У сваком труду има добитка,

\par }{\QB а говор уснама само је сиромаштво.


\par }{\Q \VS{24}Мудрима је венац богатство њихово,

\par }{\QB а безумље безумних остаје безумље.


\par }{\Q \VS{25}Истинит сведок избавља душе,

\par }{\QB а лажан говори превару.


\par }{\Q \VS{26}У страху је Господњем јако поуздање,

\par }{\QB и синовима је уточиште.


\par }{\Q \VS{27}Страх је Господњи извор животу

\par }{\QB да се човек сачува од пругала смртних.


\par }{\Q \VS{28}У мноштву је народа слава цару;

\par }{\QB а кад нестаје народа, пропаст је владаоцу.


\par }{\Q \VS{29}Ко је спор на гнев, велика је разума;

\par }{\QB а ко је нагао показује лудост.


\par }{\Q \VS{30}Живот је телу срце здраво,

\par }{\QB а завист је трулеж у костима.


\par }{\Q \VS{31}Ко чини криво убогоме, срамоти Створитеља његовог;

\par }{\QB а поштује Га ко је милостив сиромаху.


\par }{\Q \VS{32}За зло своје повргнуће се безбожник,

\par }{\QB а праведник нада се и на самрти.


\par }{\Q \VS{33}Мудрост почива у срцу разумног човека,

\par }{\QB а шта је у безумнима познаје се.


\par }{\Q \VS{34}Правда подиже народ,

\par }{\QB а грех је срамота народима.


\par }{\Q \VS{35}Мио је цару разуман слуга,

\par }{\QB али на срамотног гневи се.




\par }\Chap{15}{\SH Мудрост доноси спасење, а безумље и грехови пропаст.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Одговор благ утишава гнев,

\par }{\QB а реч прека подиже срдњу.


\par }{\Q \VS{2}Језик мудрих људи украшава знање,

\par }{\QB а уста безумних просипају безумље.


\par }{\Q \VS{3}Очи су Господње на сваком месту

\par }{\QB гледајући зле и добре.


\par }{\Q \VS{4}Здрав је језик дрво животно,

\par }{\QB а опачина с њега кршење од ветра.


\par }{\Q \VS{5}Луд се руга наставом оца свог;

\par }{\QB а ко прима укор бива паметан.


\par }{\Q \VS{6}У кући праведниковој има много блага;

\par }{\QB а у дохотку је безбожниковом расап.


\par }{\Q \VS{7}Усне мудрих људи сеју знање,

\par }{\QB а срце безумничко не чини тако.


\par }{\Q \VS{8}Жртва је безбожничка гад Господу,

\par }{\QB а молитва праведних угодна Му је.


\par }{\Q \VS{9}Гад је Господу пут безбожников;

\par }{\QB а ко иде за правдом, њега љуби.


\par }{\Q \VS{10}Карање је зло ономе ко оставља пут;

\par }{\QB који мрзи на укор, умреће.


\par }{\Q \VS{11}Пакао је и погибао пред Господом,

\par }{\QB а камоли срца синова човечијих.


\par }{\Q \VS{12}Подсмевач не љуби оног ко га кори,

\par }{\QB нити иде к мудрима.


\par }{\Q \VS{13}Весело срце весели лице,

\par }{\QB а жалост у срцу обара дух.


\par }{\Q \VS{14}Срце разумно тражи знање,

\par }{\QB а уста безумних људи наслађују се безумљем.


\par }{\Q \VS{15}Сви су дани невољникови зли;

\par }{\QB а ко је веселог срца, на гозби је једнако.


\par }{\Q \VS{16}Боље је мало са страхом Господњим

\par }{\QB него велико благо с немиром.


\par }{\Q \VS{17}Боље је јело од зеља где је љубав

\par }{\QB него од вола угојена где је мржња.


\par }{\Q \VS{18}Човек гневљив замеће распру;

\par }{\QB а ко је спор на гнев, утишава свађу.


\par }{\Q \VS{19}Пут је лењога као ограда од трња,

\par }{\QB а стаза је праведних насута.


\par }{\Q \VS{20}Мудар је син радост оцу,

\par }{\QB а човек безуман презире матер своју.


\par }{\Q \VS{21}Безумље је радост безумнику,

\par }{\QB а разуман човек ходи право.


\par }{\Q \VS{22}Намере се расипају кад нема савета,

\par }{\QB а тврдо стоје где је много саветника.


\par }{\Q \VS{23}Радује се човек одговором уста својих,

\par }{\QB и реч у време како је добра!


\par }{\Q \VS{24}Пут к животу иде горе разумноме

\par }{\QB да се сачува од пакла одоздо.


\par }{\Q \VS{25}Господ раскопава кућу поноситима,

\par }{\QB а међу удовици утврђује.


\par }{\Q \VS{26}Мрске су Господу мисли зле,

\par }{\QB а беседе чистих миле су.


\par }{\Q \VS{27}Лакомац затире своју кућу,

\par }{\QB а ко мрзи на поклоне жив ће бити.


\par }{\Q \VS{28}Срце праведниково премишља шта ће говорити,

\par }{\QB а уста безбожничка ригају зло.


\par }{\Q \VS{29}Далеко је Господ од безбожних,

\par }{\QB а молитву праведних чује.


\par }{\Q \VS{30}Вид очни весели срце,

\par }{\QB добар глас гоји кости.


\par }{\Q \VS{31}Ухо које слуша карање животно

\par }{\QB наставаће међу мудрима.


\par }{\Q \VS{32}Ко одбацује наставу, не мари за душу своју;

\par }{\QB а ко слуша карање, бива разуман.


\par }{\Q \VS{33}Страх је Господњи настава к мудрости,

\par }{\QB и пре славе иде смерност.




\par }\Chap{16}{\SH Бог види човечија дела.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Човек спрема срце,

\par }{\QB али је од Господа шта ће језик говорити.


\par }{\Q \VS{2}Човеку се сви путеви његови чине чисти,

\par }{\QB али Господ испитује духове.


\par }{\Q \VS{3}Остави на Господа дела своја,

\par }{\QB и биће тврде намере твоје.


\par }{\Q \VS{4}Господ је створио све сам за се,

\par }{\QB и безбожника за зли дан.


\par }{\Q \VS{5}Мрзак је Господу ко је год поноситог срца,

\par }{\QB и неће остати без кара ако ће и друге узети у помоћ.


\par }{\Q \VS{6}Милошћу и истином очишћа се безакоње,

\par }{\QB и страхом Господњим уклања се човек ода зла.


\par }{\Q \VS{7}Кад су чији путеви мили Господу,

\par }{\QB мири с њим и непријатеље његове.


\par }{\Q \VS{8}Боље је мало с правдом

\par }{\QB него много доходака с неправдом.


\par }{\Q \VS{9}Срце човечије измишља себи пут,

\par }{\QB али Господ управља кораке његове.


\par }{\Q \VS{10}Пророштво је на уснама царевим,

\par }{\QB у суду неће погрешити уста његова.


\par }{\Q \VS{11}Мерила и потези прави од Господа су,

\par }{\QB и све камење у тобоцу његово је дело.


\par }{\Q \VS{12}Гадно је царевима чинити неправду,

\par }{\QB јер се правдом утврђује престо.


\par }{\Q \VS{13}Миле су царевима усне праведне,

\par }{\QB и они љубе оног који говори право.


\par }{\Q \VS{14}Гнев је царев гласник,

\par }{\QB али мудар човек ублажиће га.


\par }{\Q \VS{15}У веселу је лицу царевом живот,

\par }{\QB и љубав је његова као облак с позним даждем.


\par }{\Q \VS{16}Колико је боље тећи мудрост него злато!

\par }{\QB И тећи разум колико је лепше него сребро!


\par }{\Q \VS{17}Пут је праведних уклањање ода зла;

\par }{\QB чува душу своју ко пази на пут свој.


\par }{\Q \VS{18}Охолост долази пред погибао,

\par }{\QB и поносит дух пред пропаст.


\par }{\Q \VS{19}Боље је бити понизног духа с кроткима

\par }{\QB него делити плен с охолима.


\par }{\Q \VS{20}Ко пази на реч, налази добро,

\par }{\QB и ко се узда у Господа, благо њему.


\par }{\Q \VS{21}Ко је мудрог срца, зове се разуман,

\par }{\QB а сласт на уснама умножава науку.


\par }{\Q \VS{22}Извор је животу разум онима који га имају,

\par }{\QB а наука безумних безумље је.


\par }{\Q \VS{23}Срце мудрога разумно управља устима његовим,

\par }{\QB и додаје науку уснама његовим.


\par }{\Q \VS{24}Љубазне су речи саће меда,

\par }{\QB сласт души и здравље костима.


\par }{\Q \VS{25}Неки се пут чини човеку прав,

\par }{\QB а крај му је пут к смрти.


\par }{\Q \VS{26}Ко се труди себи се труди,

\par }{\QB јер га нагоне уста његова.


\par }{\Q \VS{27}Човек неваљао копа зло,

\par }{\QB и на уснама му је као огањ који пали.


\par }{\Q \VS{28}Опак човек замеће свађу,

\par }{\QB и опадач раставља главне пријатеље.


\par }{\Q \VS{29}Насилник мами друга свог

\par }{\QB и заводи га на пут који није добар;


\par }{\Q \VS{30}Намигује очима, кад мисли наопако;

\par }{\QB кад миче уснама, чини зло.


\par }{\Q \VS{31}Седа је коса славна круна,

\par }{\QB налази се на путу праведном.


\par }{\Q \VS{32}Бољи је спор на гнев него јунак,

\par }{\QB и господар од свог срца бољи је него онај који узме град.


\par }{\Q \VS{33}Ждреб се баца у крило,

\par }{\QB али је од Господа све што излази.




\par }\Chap{17}{\SH Мудрост и безумље особито у говору.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Бољи је залогај сувог хлеба с миром

\par }{\QB него кућа пуна поклане стоке са свађом.


\par }{\Q \VS{2}Разуман слуга биће господар над сином срамотним

\par }{\QB и с браћом ће делити наследство.


\par }{\Q \VS{3}Топионица је за сребро и пећ за злато,

\par }{\QB а срца искушава Господ.


\par }{\Q \VS{4}Зао човек пази на усне зле,

\par }{\QB а лажљивац слуша језик пакостан.


\par }{\Q \VS{5}Ко се руга сиромаху, срамоти Створитеља његовог;

\par }{\QB ко се радује несрећи, неће остати без кара.


\par }{\Q \VS{6}Венац су старцима унуци,

\par }{\QB а слава синовима оци њихови.


\par }{\Q \VS{7}Не приличи безумном висока беседа,

\par }{\QB а камоли кнезу лажљива беседа.


\par }{\Q \VS{8}Поклон је драги камен ономе који га прима,

\par }{\QB куда се год окрене напредује.


\par }{\Q \VS{9}Ко покрива преступ, тражи љубав;

\par }{\QB а ко понавља ствар, раставља главне пријатеље.


\par }{\Q \VS{10}Укор тишти разумног

\par }{\QB већма него лудог сто удараца.


\par }{\Q \VS{11}Зао човек тражи само одмет,

\par }{\QB али ће се љут гласник послати на њ.


\par }{\Q \VS{12}Боље је да човека срете медведица којој су отети медведићи,

\par }{\QB него безумник у свом безумљу.


\par }{\Q \VS{13}Ко враћа зло за добро,

\par }{\QB неће се зло одмаћи од куће његове.


\par }{\Q \VS{14}Ко почне свађу, отвори уставу води;

\par }{\QB зато пре него се заметне, прођи се распре.


\par }{\Q \VS{15}Ко оправда кривога и ко осуди правога,

\par }{\QB обојица су гад Господу.


\par }{\Q \VS{16}На шта је благо безумном у руци

\par }{\QB кад нема разума да прибави мудрост?


\par }{\Q \VS{17}У свако доба љуби пријатељ,

\par }{\QB и брат постаје у невољи.


\par }{\Q \VS{18}Човек безуман даје руку

\par }{\QB и јамчи се за пријатеља свог.


\par }{\Q \VS{19}Ко милује свађу, милује грех;

\par }{\QB ко подиже увис врата своја, тражи погибао.


\par }{\Q \VS{20}Ко је опаког срца, неће наћи добра;

\par }{\QB и ко дволичи језиком, пашће у зло.


\par }{\Q \VS{21}Ко роди безумна, на жалост му је,

\par }{\QB нити ће се радовати отац лудога.


\par }{\Q \VS{22}Срце весело помаже као лек,

\par }{\QB а дух жалостан суши кости.


\par }{\Q \VS{23}Безбожник прима поклон из недара

\par }{\QB да преврати путеве правди.


\par }{\Q \VS{24}Разумном је на лицу мудрост,

\par }{\QB а очи безумнику врљају накрај земље.


\par }{\Q \VS{25}Жалост је оцу свом син безуман,

\par }{\QB и јад родитељци својој.


\par }{\Q \VS{26}Није добро глобити праведника,

\par }{\QB ни да кнезови бију кога што је радио право.


\par }{\Q \VS{27}Устеже речи своје човек који зна,

\par }{\QB и тиха је духа човек разуман.


\par }{\Q \VS{28}И безуман кад ћути, мисли се да је мудар,

\par }{\QB и разуман, кад стискује усне своје.




\par }\Chap{18}{\SH Пријатељство и мирољубивост.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Човек самовољан тражи шта је њему мило

\par }{\QB и меша се у свашта.


\par }{\Q \VS{2}Безумнику није мио разум

\par }{\QB него да се јавља срце његово.


\par }{\Q \VS{3}Кад дође безбожник, дође и руг,

\par }{\QB и прекор са срамотом.


\par }{\Q \VS{4}Речи су из уста човечијих дубока вода,

\par }{\QB извор је мудрости поток који се разлива.


\par }{\Q \VS{5}Није добро гледати безбожнику ко је,

\par }{\QB да се учини криво правом на суду.


\par }{\Q \VS{6}Усне безумникове пристају у свађу,

\par }{\QB и уста његова дозивају бој.


\par }{\Q \VS{7}Безумнику су уста његова погибао,

\par }{\QB и усне његове пругло души његовој.


\par }{\Q \VS{8}Речи су опадачеве као избијених,

\par }{\QB али силазе унутра у трбух.


\par }{\Q \VS{9}И ко је немаран у послу свом

\par }{\QB брат је распикући.


\par }{\Q \VS{10}Тврда је кула име Господње.

\par }{\QB К Њему ће побећи праведник, и биће у високом заклону.


\par }{\Q \VS{11}Богатство је богатом јак град

\par }{\QB и као висок зид у његовој мисли.


\par }{\Q \VS{12}Пред пропаст подиже се срце човека,

\par }{\QB а пре славе иде смерност.


\par }{\Q \VS{13}Ко одговара пре него чује,

\par }{\QB томе је лудост и срамота.


\par }{\Q \VS{14}Дух човечији сноси бол свој;

\par }{\QB а дух оборен ко ће подигнути?


\par }{\Q \VS{15}Срце разумног човека добавља знање,

\par }{\QB и ухо мудрих тражи знање.


\par }{\Q \VS{16}Дар човеку шири место

\par }{\QB и води га пред властеље.


\par }{\Q \VS{17}Праведан се чини ко је први у својој распри,

\par }{\QB али кад дође ближњи његов, испитује се.


\par }{\Q \VS{18}Распре прекида жреб,

\par }{\QB и између силних расуђује.


\par }{\Q \VS{19}Увређен је брат као тврд град,

\par }{\QB и свађа је као преворница на двору.


\par }{\Q \VS{20}Сваком се трбух сити плодом уста његових,

\par }{\QB дохотком од усна својих сити се.


\par }{\Q \VS{21}Смрт је и живот у власти језику,

\par }{\QB и ко га милује, јешће плод његов.


\par }{\Q \VS{22}Ко је нашао жену, нашао је добро

\par }{\QB и добио љубав од Господа.


\par }{\Q \VS{23}Сиромах говори молећи,

\par }{\QB а богат одговара оштро.


\par }{\Q \VS{24}Ко има пријатеља, ваља да поступа пријатељски,

\par }{\QB јер има пријатеља вернијих од брата.




\par }\Chap{19}{\SH Побожно сиромаштво, штета од безумља, од лењости и од потсмевања.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сиромах који ходи у безазлености својој бољи је

\par }{\QB него опаки уснама својим, који је безуман.


\par }{\Q \VS{2}Кад је душа без знања, није добро;

\par }{\QB и ко је брзих ногу, спотиче се.


\par }{\Q \VS{3}Лудост човечија превраћа пут његов,

\par }{\QB а срце се његово гневи на Господа.


\par }{\Q \VS{4}Богатство прибавља много пријатеља,

\par }{\QB а сиромаха оставља пријатељ његов.


\par }{\Q \VS{5}Лажан сведок неће остати без кара,

\par }{\QB и ко говори лаж, неће побећи.


\par }{\Q \VS{6}Многи угађају кнезу,

\par }{\QB и свак је пријатељ човеку податљивом.


\par }{\Q \VS{7}На сиромаха мрзе сва браћа његова,

\par }{\QB још више се пријатељи његови удаљују од њега;

\par }{\QB виче за њима, али их нема.


\par }{\Q \VS{8}Ко прибавља разум, љуби душу своју;

\par }{\QB и ко пази на мудрост, наћи ће добро.


\par }{\Q \VS{9}Сведок лажан неће остати без кара,

\par }{\QB и ко говори лаж, погинуће.


\par }{\Q \VS{10}Не доликују безумном милине,

\par }{\QB ни слузи да влада кнезовима.


\par }{\Q \VS{11}Разум задржава човека од гнева,

\par }{\QB и част му је мимоићи кривицу.


\par }{\Q \VS{12}Царева је срдња као рика младог лава,

\par }{\QB и љубав је његова као роса трави.


\par }{\Q \VS{13}Безуман је син мука оцу свом,

\par }{\QB и свадљивост женина непрестано прокисивање.


\par }{\Q \VS{14}Кућа и имање наслеђује се од отаца;

\par }{\QB а од Господа је разумна жена.


\par }{\Q \VS{15}Леност наводи тврд сан,

\par }{\QB и немарљива душа гладоваће.


\par }{\Q \VS{16}Ко држи заповести, чува душу своју;

\par }{\QB а ко не мари за путеве своје, погинуће.


\par }{\Q \VS{17}Господу позаима ко поклања сиромаху,

\par }{\QB и платиће му за добро његово.


\par }{\Q \VS{18}Карај сина свог докле има надања

\par }{\QB и на погибао његову да не прашта душа твоја.


\par }{\Q \VS{19}Велик гнев показуј кад прашташ кар,

\par }{\QB и кад опростиш, после већма покарај.


\par }{\Q \VS{20}Слушај савет и примај наставу,

\par }{\QB да после будеш мудар.


\par }{\Q \VS{21}Много има мисли у срцу човечијем,

\par }{\QB али шта Господ науми оно ће остати.


\par }{\Q \VS{22}Жеља човеку треба да је да чини милост,

\par }{\QB а бољи је сиромах него лажа.


\par }{\Q \VS{23}Страх је Господњи на живот;

\par }{\QB у кога је он, борави сит, нити га походи зло.


\par }{\Q \VS{24}Лењивац крије руку своју у недра,

\par }{\QB ни к устима својим не приноси је.


\par }{\Q \VS{25}Удри подсмевача да луди омудра,

\par }{\QB и разумног накарај да разуме науку.


\par }{\Q \VS{26}Син срамотан и прекоран

\par }{\QB упропашћује оца и одгони матер.


\par }{\Q \VS{27}Немој, сине, слушати науке која одводи од речи разумних.


\par }{\Q \VS{28}Неваљао сведок подсмева се правди,

\par }{\QB и уста безбожника прождиру на неправду.


\par }{\Q \VS{29}Готови су подсмевачима судови

\par }{\QB и безумницима бој на леђа.




\par }\Chap{20}{\SH Опомена због неумерности у јелу и пићу, и због необузданости.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Вино је подсмевач и силовито пиће немирник,

\par }{\QB и ко год за њим лута неће бити мудар.


\par }{\Q \VS{2}Страх је царев као рика младог лава;

\par }{\QB ко га дражи, греши својој души.


\par }{\Q \VS{3}Слава је човеку да се окани свађе;

\par }{\QB а ко је год безуман, уплеће се.


\par }{\Q \VS{4}Ради зиме ленивац не оре;

\par }{\QB проси о жетви, и ништа не добија.


\par }{\Q \VS{5}Савет је у срцу човечијем дубока вода,

\par }{\QB али човек разуман црпе га.


\par }{\Q \VS{6}Највише људи хвали се својом добротом;

\par }{\QB али ко ће наћи човека истинитог?


\par }{\Q \VS{7}Праведник једнако ходи у безазлености својој;

\par }{\QB благо синовима његовим после њега!


\par }{\Q \VS{8}Цар седећи на престолу судском

\par }{\QB расипа очима својим свако зло.


\par }{\Q \VS{9}Ко може рећи:

\par }{\QB Очистио сам срце своје, чист сам од греха свог?


\par }{\Q \VS{10}Двојак потег и двојака мера,

\par }{\QB обоје је мрско Господу.


\par }{\Q \VS{11}По делима својим познаје се и дете

\par }{\QB хоће ли бити чисто и хоће ли бити право дело његово.


\par }{\Q \VS{12}Ухо које чује, и око које види,

\par }{\QB обоје је Господ начинио.


\par }{\Q \VS{13}Не љуби сна, да не осиромашиш;

\par }{\QB отварај очи своје, и бићеш сит хлеба.


\par }{\Q \VS{14}Не ваља, не ваља, говори ко купује,

\par }{\QB а кад отиде онда се хвали.


\par }{\Q \VS{15}Има злата и много бисера,

\par }{\QB али су мудре усне најдрагоценији накит.


\par }{\Q \VS{16}Узми хаљину ономе који се подјемчи за туђина,

\par }{\QB узми залог од њега за туђинку.


\par }{\Q \VS{17}Сладак је човеку хлеб од преваре,

\par }{\QB али му се после напуне уста песка.


\par }{\Q \VS{18}Мисли се утврђују саветом;

\par }{\QB зато разумно ратуј.


\par }{\Q \VS{19}Ко открива тајну, поступа неверно;

\par }{\QB зато се не мешај с оним који разваљује уста.


\par }{\Q \VS{20}Ко псује оца свог или матер своју,

\par }{\QB његов ће се жижак угасити у црном мраку.


\par }{\Q \VS{21}Наследство које се из почетка брзо добија,

\par }{\QB не бива на послетку благословено.


\par }{\Q \VS{22}Не говори: Вратићу зло.

\par }{\QB Чекај Господа, и сачуваће те.


\par }{\Q \VS{23}Мрзак је Господу двојак потег,

\par }{\QB мерила лажна нису добра.


\par }{\Q \VS{24}Од Господа су кораци човечји,

\par }{\QB а човек како ће разумети пут његов?


\par }{\Q \VS{25}Замка је човеку да прождре светињу,

\par }{\QB и после завета опет да тражи.


\par }{\Q \VS{26}Мудар цар расипа безбожнике

\par }{\QB и пушта на њих коло.


\par }{\Q \VS{27}Видело је Господње душа човечија,

\par }{\QB истражује све што је у срцу.


\par }{\Q \VS{28}Милост и истина чувају цара,

\par }{\QB и милошћу подупире свој престо.


\par }{\Q \VS{29}Слава је младићима сила њихова,

\par }{\QB а старцима част седа коса.


\par }{\Q \VS{30}Модрице од боја и ударци који продиру до срца јесу лек зломе.




\par }\Chap{21}{\SH Божији промисао управља срцима и путевима људским.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Срце је царево у руци Господу као потоци водени;

\par }{\QB куда год хоће, савија га.


\par }{\Q \VS{2}Сваки се пут човеку чини прав,

\par }{\QB али Господ испитује срца.


\par }{\Q \VS{3}Да се чини правда и суд,

\par }{\QB милије је Господу него жртва.


\par }{\Q \VS{4}Поносите очи и надуто срце и орање безбожничко грех је.


\par }{\Q \VS{5}Мисли вредног човека доносе обиље,

\par }{\QB а сваког нагла сиромаштво.


\par }{\Q \VS{6}Благо сабрано језиком лажљивим таштина је

\par }{\QB која пролази међу оне који траже смрт.


\par }{\Q \VS{7}Грабеж безбожних однеће их,

\par }{\QB јер не хтеше чинити што је право.


\par }{\Q \VS{8}Чији је пут крив, он је туђ;

\par }{\QB а ко је чист, његово је дело право.


\par }{\Q \VS{9}Боље је седети у углу од крова

\par }{\QB него са женом свадљивом у кући заједничкој.


\par }{\Q \VS{10}Душа безбожникова жели зло,

\par }{\QB ни пријатељ његов не налази милости у њега.


\par }{\Q \VS{11}Кад подсмевач бива каран, луди мудра;

\par }{\QB и кад се мудри поучава, прима знање.


\par }{\Q \VS{12}Учи се праведник од куће безбожникове,

\par }{\QB кад се безбожници обарају у зло.


\par }{\Q \VS{13}Ко затискује ухо своје од вике убогог, викаће и сам,

\par }{\QB али неће бити услишен.


\par }{\Q \VS{14}Дар у тајности утишава гнев

\par }{\QB и поклон у недрима жестоку срдњу.


\par }{\Q \VS{15}Радост је праведнику чинити што је право,

\par }{\QB а страх онима који чине безакоње.


\par }{\Q \VS{16}Човек који зађе с пута мудрости

\par }{\QB починуће у збору мртвих.


\par }{\Q \VS{17}Ко љуби весеље, биће сиромах;

\par }{\QB ко љуби вино и уље, неће се обогатити.


\par }{\Q \VS{18}Откуп за праведнике биће безбожник

\par }{\QB и за добре безаконик.


\par }{\Q \VS{19}Боље је живети у земљи пустој

\par }{\QB него са женом свадљивом и гневљивом.


\par }{\Q \VS{20}Драгоцено је благо и уље у стану мудрога,

\par }{\QB а човек безуман прождире га.


\par }{\Q \VS{21}Ко иде за правдом и милошћу,

\par }{\QB наћи ће живот, правду и славу.


\par }{\Q \VS{22}У град јаких улази мудри,

\par }{\QB и обара силу у коју се уздају.


\par }{\Q \VS{23}Ко чува уста своја и језик свој,

\par }{\QB чува душу своју од невоља.


\par }{\Q \VS{24}Поноситом и обесном име је подсмевач,

\par }{\QB који све ради бесно и охоло.


\par }{\Q \VS{25}Лењивца убија жеља,

\par }{\QB јер руке његове неће да раде;


\par }{\Q \VS{26}Сваки дан жели;

\par }{\QB а праведник даје и не штеди.


\par }{\Q \VS{27}Жртва је безбожничка гад,

\par }{\QB а камоли кад је приносе у греху?


\par }{\Q \VS{28}Лажни сведок погинуће,

\par }{\QB а човек који слуша говориће свагда.


\par }{\Q \VS{29}Безбожник је безобразан,

\par }{\QB а праведник удешава своје путе.


\par }{\Q \VS{30}Нема мудрости ни разума ни савета насупрот Богу.


\par }{\Q \VS{31}Коњ се опрема за дан боја,

\par }{\QB али је у Господа спасење.




\par }\Chap{22}{\SH О добром имену – како се стиче и губи.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Боље је име него велико богатство,

\par }{\QB и милост је боља него сребро и злато.


\par }{\Q \VS{2}Богат и сиромах сретају се;

\par }{\QB обојицу је Господ створио.


\par }{\Q \VS{3}Паметан човек види зло и склони се,

\par }{\QB а луди иду даље и плаћају.


\par }{\Q \VS{4}Смерности и страху Господњем

\par }{\QB плата је богатство и слава и живот.


\par }{\Q \VS{5}Трње и замке су на путу опакога;

\par }{\QB ко чува душу своју, биће далеко од тога.


\par }{\Q \VS{6}Учи дете према путу којим ће ићи,

\par }{\QB па неће одступити од њега ни кад остари.


\par }{\Q \VS{7}Богат господари над сиромасима,

\par }{\QB и ко узима у зајам бива слуга ономе који даје.


\par }{\Q \VS{8}Ко сеје безакоње жеће муку,

\par }{\QB и прут гнева његовог нестаће.


\par }{\Q \VS{9}Благо око биће благословено,

\par }{\QB јер даје хлеба свог убогом.


\par }{\Q \VS{10}Отерај подсмевача, и отићи ће распра

\par }{\QB и престаће свађа и срамота.


\par }{\Q \VS{11}Ко љуби чисто срце, и чије су усне љубазне,

\par }{\QB њему је цар пријатељ.


\par }{\Q \VS{12}Очи Господње чувају знање,

\par }{\QB а послове безаконикове обара.


\par }{\Q \VS{13}Ленивац говори:

\par }{\QB Лав је напољу; насред улице погинуо бих.


\par }{\Q \VS{14}Уста су туђих жена јама дубока;

\par }{\QB на кога се гневи Господ онамо ће пасти.


\par }{\Q \VS{15}Безумље је привезано детету на срце;

\par }{\QB прут којим се кара уклониће га од њега.


\par }{\Q \VS{16}Ко чини криво сиромаху да умножи своје, и ко даје богатоме,

\par }{\QB зацело ће осиромашити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Пригни ухо своје и слушај речи мудрих људи,

\par }{\QB и срце своје привиј к науци мојој.


\par }{\Q \VS{18}Јер ће ти бити милина ако их сложиш у срце своје,

\par }{\QB ако све буду поређане на уснама твојим.


\par }{\Q \VS{19}Да би ти уздање било у Господа, казујем ти ово данас,

\par }{\QB а ти тако чини.


\par }{\Q \VS{20}Нисам ли ти написао знамените ствари за савете и знање,


\par }{\Q \VS{21}Да бих ти показао тврђу истинитих речи

\par }{\QB да би могао истинитим речима одговарати онима који пошаљу к теби?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Не отимај сиромаху зато што је сиромах,

\par }{\QB и не затири невољнога на вратима.


\par }{\Q \VS{23}Јер ће Господ бранити њихову ствар,

\par }{\QB и отеће душу онима који њима отимају.


\par }{\Q \VS{24}Не дружи се с човеком гневљивим

\par }{\QB и не иди са жестоким,


\par }{\Q \VS{25}Да се не би навикао на путеве његове

\par }{\QB и метнуо замке на душу своју.


\par }{\Q \VS{26}Не буди од оних који руку дају,

\par }{\QB који се јамче за дугове.


\par }{\Q \VS{27}Ако немаш чим платити,

\par }{\QB зашто да се однесе постеља испод тебе?


\par }{\Q \VS{28}Не помичи старе међе,

\par }{\QB коју су поставили оци твоји.


\par }{\Q \VS{29}Јеси ли видео човека устаоца на послу?

\par }{\QB Такви ће пред царевима стајати,

\par }{\QB а неће стајати пред простацима.




\par }\Chap{23}{\SH Поуке о мудрости у животу и о побожности.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Кад седнеш да једеш с господином,

\par }{\QB пази добро шта је пред тобом.


\par }{\Q \VS{2}Иначе би сатерао себи нож у грло,

\par }{\QB ако би био лаком.


\par }{\Q \VS{3}Не жели преслачке његове,

\par }{\QB јер су лажна храна.


\par }{\Q \VS{4}Не мучи се да се обогатиш,

\par }{\QB и прођи се своје мудрости.


\par }{\Q \VS{5}Хоћеш ли бацити очи своје на оно чега брзо нестаје?

\par }{\QB Јер начини себи крила и као орао одлети у небо.


\par }{\Q \VS{6}Не једи хлеба у завидљивца,

\par }{\QB и не жели преслачака његових.


\par }{\Q \VS{7}Јер како он тебе цени у души својој тако ти јело његово.

\par }{\QB Говориће ти: Једи и пиј; али срце његово није с тобом.


\par }{\Q \VS{8}Залогај што поједеш избљуваћеш,

\par }{\QB и изгубићеш љубазне речи своје.


\par }{\Q \VS{9}Пред безумним не говори,

\par }{\QB јер неће марити за мудрост беседе твоје.


\par }{\Q \VS{10}Не помичи старе међе,

\par }{\QB и не ступај на њиву сирочади.


\par }{\Q \VS{11}Јер је јак осветник њихов;

\par }{\QB браниће ствар њихову од тебе.


\par }{\Q \VS{12}Обрати к науци срце своје

\par }{\QB и уши своје к речима мудрим.


\par }{\Q \VS{13}Не ускраћуј кар детету;

\par }{\QB кад га бијеш прутом, неће умрети.


\par }{\Q \VS{14}Ти га биј прутом,

\par }{\QB и душу ћеш му избавити из пакла.


\par }{\Q \VS{15}Сине мој, ако буде мудро срце твоје,

\par }{\QB веселиће се срце моје у мени;


\par }{\Q \VS{16}И играће бубрези моји

\par }{\QB кад усне твоје стану говорити што је право.


\par }{\Q \VS{17}Срце твоје нека не завиди грешницима,

\par }{\QB него буди у страху Господњем увек.


\par }{\Q \VS{18}Јер има плата,

\par }{\QB и надање твоје неће се затрти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Слушај, сине мој, и буди мудар

\par }{\QB и управи путем срце своје.


\par }{\Q \VS{20}Не буди међу пијаницама ни међу изјелицама.


\par }{\Q \VS{21}Јер пијаница и изјелица осиромашиће,

\par }{\QB и спавач ходиће у ритама.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Слушај оца свог који те је родио,

\par }{\QB и не презири матере своје кад остари.


\par }{\Q \VS{23}Купуј истину и не продаји је;

\par }{\QB купуј мудрост, знање и разум.


\par }{\Q \VS{24}Веома се радује отац праведников,

\par }{\QB и родитељ мудрога весели се с њега.


\par }{\Q \VS{25}Нека се, дакле, весели отац твој и мати твоја,

\par }{\QB и нека се радује родитељка твоја.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Сине мој, дај ми срце своје,

\par }{\QB и очи твоје нека пазе на моје путе.


\par }{\Q \VS{27}Јер је курва дубока јама,

\par }{\QB а тесан студенац туђа жена.


\par }{\Q \VS{28}Она и заседа као лупеж

\par }{\QB и умножава злочинце међу људима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Коме: Јаох? Коме: Куку?

\par }{\QB Коме свађа? Коме вика?

\par }{\Q Коме ране низашта?

\par }{\QB Коме црвен у очима?


\par }{\Q \VS{30}Који седе код вина,

\par }{\QB који иду те траже растворено вино.


\par }{\Q \VS{31}Не гледај на вино кад се румени,

\par }{\QB кад у чаши показује лице своје и управо искаче.


\par }{\Q \VS{32}На последак ће као змија ујести

\par }{\QB и као аспида упећи.


\par }{\Q \VS{33}Очи ће твоје гледати на туђе жене,

\par }{\QB и срце ће твоје говорити опачине.


\par }{\Q \VS{34}И бићеш као онај који лежи усред мора

\par }{\QB и као онај који спава поврх једра.


\par }{\Q \VS{35}Рећи ћеш: Избише ме, али ме не заболе;

\par }{\QB тукоше ме, али не осетих;

\par }{\Q кад се пробудим, ићи ћу опет да тражим то.




\par }\Chap{24}{\SH Опомене да будемо стрпљиви и помирљиви.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Не завиди злим људима

\par }{\QB нити жели да си с њима.


\par }{\Q \VS{2}Јер о погибли мисли срце њихово

\par }{\QB и усне њихове говоре о муци.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Мудрошћу се зида кућа

\par }{\QB и разумом утврђује се.


\par }{\Q \VS{4}И знањем се пуне клети сваког блага и драгоцена и мила.


\par }{\Q \VS{5}Мудар је човек јак,

\par }{\QB и разуман је човек силан снагом.


\par }{\Q \VS{6}Јер мудрим саветом ратоваћеш,

\par }{\QB и избављење је у мноштву саветника.


\par }{\Q \VS{7}Високе су безумноме мудрости;

\par }{\QB неће отворити уста својих на вратима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Ко мисли зло чинити

\par }{\QB зваће се зликовац.


\par }{\Q \VS{9}Мисао безумникова грех је,

\par }{\QB и подсмевач је гад људски.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Ако клонеш у невољи,

\par }{\QB скратиће ти се сила.


\par }{\Q \VS{11}Избављај похватане на смрт;

\par }{\QB и које хоће да погубе,

\par }{\QB немој се устегнути од њих.


\par }{\Q \VS{12}Ако ли кажеш: Гле, нисмо знали за то;

\par }{\QB неће ли разумети Онај који испитује срца,

\par }{\Q и који чува душу твоју неће ли дознати

\par }{\QB и платити свакоме по делима његовим?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Сине мој, једи мед, јер је добар,

\par }{\QB и саће, јер је слатко грлу твом.


\par }{\Q \VS{14}Тако ће бити познање мудрости души твојој, кад је нађеш;

\par }{\QB и биће плата, и надање твоје неће се затрти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Безбожниче, не вребај око стана праведниковог,

\par }{\QB и не квари му почивање.


\par }{\Q \VS{16}Јер ако и седам пута падне праведник, опет устане,

\par }{\QB а безбожници пропадају у злу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Кад падне непријатељ твој, немој се радовати,

\par }{\QB и кад пропадне, нека не игра срце твоје.


\par }{\Q \VS{18}Јер би видео Господ и не би Му било мило,

\par }{\QB и обратио би гнев свој од њега на тебе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Немој се жестити ради неваљалаца,

\par }{\QB немој завидети безбожницима.


\par }{\Q \VS{20}Јер нема плате неваљалцу,

\par }{\QB жижак ће се безбожницима угасити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Бој се Господа, сине мој, и цара,

\par }{\QB и не мешај се с немирницима.


\par }{\Q \VS{22}Јер ће се уједанпут подигнути погибао њихова,

\par }{\QB а ко зна пропаст која иде од обојице?


\par }{\BB \par }
{\PP \VS{23}И ово је за мудраце:

\par }{\BB \par }
{\Q Гледати ко је ко на суду није добро.


\par }{\Q \VS{24}Ко говори безбожнику: Праведан си,

\par }{\QB њега ће проклињати људи и мрзиће на њ народи.


\par }{\Q \VS{25}А који га карају, они ће бити мили,

\par }{\QB и доћи ће на њих благослов добрих.


\par }{\Q \VS{26}Ко говори речи истините,

\par }{\QB у уста љуби.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Уреди свој посао на пољу,

\par }{\QB и сврши своје на њиви,

\par }{\QB потом и кућу своју зидај.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Не буди сведок на ближњег свог без разлога,

\par }{\QB и не варај уснама својим.


\par }{\Q \VS{29}Не говори: Како је он мени учинио тако ћу ја њему учинити;

\par }{\QB платићу овом човеку по делу његовом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Иђах мимо њиве човека лењог

\par }{\QB и мимо винограда човека безумног;


\par }{\Q \VS{31}И гле, беше све зарасло у трње и све покрио чкаљ,

\par }{\QB и ограда им камена разваљена.


\par }{\Q \VS{32}И видевши узех на ум,

\par }{\QB и гледах и поучих се.


\par }{\Q \VS{33}Док мало проспаваш, док мало продремљеш,

\par }{\QB док мало склопиш руке да починеш,


\par }{\Q \VS{34}У том ће доћи сиромаштво твоје као путник,

\par }{\QB и оскудица твоја као оружан човек.




\par }\Chap{25}{\SH Права је слава бити награђен мудрошћу.
\par }
{\PP \VerseOne{1}И ово су приче Соломунове које сабраше људи Језекије цара Јудиног.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Слава је Божија скривати ствар,

\par }{\QB а слава је царска истраживати ствар.


\par }{\Q \VS{3}Висина небу и дубина земљи и срце царевима

\par }{\QB не може се досегнути.


\par }{\Q \VS{4}Узми од сребра троску,

\par }{\QB и изаћи ће ливцу заклад.


\par }{\Q \VS{5}Узми безбожника испред цара,

\par }{\QB и утврдиће се правдом престо његов.


\par }{\Q \VS{6}Не величај се пред царем

\par }{\QB и не стај на место где стоје властељи.


\par }{\Q \VS{7}Јер је боље да ти се каже: Ходи горе,

\par }{\QB него да те понизе пред кнезом да видиш својим очима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Не иди одмах да се преш,

\par }{\QB гледај шта би чинио напослетку ако би те осрамотио ближњи твој.


\par }{\Q \VS{9}Расправи ствар своју с ближњим својим,

\par }{\QB али туђе тајне не откривај,


\par }{\Q \VS{10}Да те не би псовао ко чује,

\par }{\QB и срамота твоја да не би остала на теби.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Златне јабуке у сребрним судима

\par }{\QB јесу згодне речи.


\par }{\Q \VS{12}Златна је гривна и накит од најбољег злата

\par }{\QB мудри карач ономе који слуша.


\par }{\Q \VS{13}Веран је посланик као студен снежна о жетви онима који га пошаљу,

\par }{\QB и расхлађује душу својим господарима.


\par }{\Q \VS{14}Ко се хвали даром лажним,

\par }{\QB он је као облаци и ветар без дажда.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Стрпљењем се ублажава кнез,

\par }{\QB и мек језик ломи кости.


\par }{\Q \VS{16}Кад нађеш мед, једи колико ти је доста,

\par }{\QB да не би наједавши га се избљувао га.


\par }{\Q \VS{17}Ретко нека ти нога ступа у кућу ближњег твог,

\par }{\QB да не би наситивши се тебе омрзао на те.


\par }{\Q \VS{18}Ко год говори лажно сведочанство на ближњег свог,

\par }{\QB он је као маљ и мач и оштра стрела.


\par }{\Q \VS{19}Уздање је у неверника у невољи

\par }{\QB зуб сломљен и нога уганута.


\par }{\Q \VS{20}Ко пева песме жалосном срцу,

\par }{\QB он је као онај који свлачи хаљину на зими,

\par }{\QB и као оцат на салитру.


\par }{\Q \VS{21}Ако је гладан ненавидник твој, нахрани га хлеба,

\par }{\QB и ако је жедан напој га воде.


\par }{\Q \VS{22}Јер ћеш живо угљевље згрнути на главу његову,

\par }{\QB и Господ ће ти платити.


\par }{\Q \VS{23}Северни ветар носи дажд,

\par }{\QB а потајни језик лице срдито.


\par }{\Q \VS{24}Боље је седети у углу од крова

\par }{\QB него са женом свадљивом у кући заједничкој.


\par }{\Q \VS{25}Добар је глас из далеке земље

\par }{\QB као студена вода жедној души.


\par }{\Q \VS{26}Праведник који пада пред безбожником

\par }{\QB јесте као извор ногама замућен

\par }{\QB и као студенац покварен.


\par }{\Q \VS{27}Јести много меда није добро,

\par }{\QB и истраживати славу није славно.


\par }{\Q \VS{28}Ко нема власти над духом својим,

\par }{\QB он је град разваљен без зидова.




\par }\Chap{26}{\SH Безумни, лењи и лажљиви људи нису вредни никакве части.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Као снег у лето и дажд о жетви,

\par }{\QB тако не доликује безумноме част.


\par }{\Q \VS{2}Као врабац кад прхне и ласта кад одлети,

\par }{\QB тако клетва незаслужена неће доћи.


\par }{\Q \VS{3}Бич коњу, узда магарцу,

\par }{\QB а батина безумницима на леђа.


\par }{\Q \VS{4}Не одговарај безумнику по безумљу његовом,

\par }{\QB да не будеш и ти као он.


\par }{\Q \VS{5}Одговори безумнику према безумљу његовом,

\par }{\QB да не мисли да је мудар.


\par }{\Q \VS{6}Ко шаље безумника да му шта сврши,

\par }{\QB он одсеца себи ноге и пије неправду.


\par }{\Q \VS{7}Како хроми храмље ногама својим,

\par }{\QB таква је беседа у устима безумних.


\par }{\Q \VS{8}Као да баца драги камен у гомилу камења,

\par }{\QB тако ради ко чини част безумноме.


\par }{\Q \VS{9}Као трн кад дође у руку пијаноме,

\par }{\QB таква је беседа у устима безумних.


\par }{\Q \VS{10}Много муке задаје свима

\par }{\QB ко плаћа безумнику

\par }{\QB и ко плаћа преступницима.


\par }{\Q \VS{11}Као што се пас повраћа на своју бљувотину,

\par }{\QB тако безумник понавља своје безумље.


\par }{\Q \VS{12}Јеси ли видео човека који мисли да је мудар?

\par }{\QB Више има надања од безумнога него од њега.


\par }{\Q \VS{13}Лењивац говори:

\par }{\QB Љути је лав на путу, лав је на улицама.


\par }{\Q \VS{14}Као што се врата обрћу на чеповима својим,

\par }{\QB тако ленивац на постељи својој.


\par }{\Q \VS{15}Ленивац крије руку своју у недра,

\par }{\QB тешко му је принети је к устима.


\par }{\Q \VS{16}Ленивац мисли да је мудрији од седморице који одговарају разумно.


\par }{\Q \VS{17}Пса за уши хвата

\par }{\QB ко се пролазећи жести за туђу распру.


\par }{\Q \VS{18}Какав је безумник који баца искре и стреле смртне,


\par }{\Q \VS{19}Такав је сваки који превари ближњег свог

\par }{\QB па онда вели: Шалио сам се.


\par }{\Q \VS{20}Кад нестане дрва, угаси се огањ;

\par }{\QB тако кад нема опадача, престаје распра.


\par }{\Q \VS{21}Угаљ је за жеравицу, дрва за огањ,

\par }{\QB а човек свадљивац да распаљује свађу.


\par }{\Q \VS{22}Речи су опадачеве као речи избијених,

\par }{\QB али силазе унутра у трбух.


\par }{\Q \VS{23}Као сребрна пена којом се обложи цреп,

\par }{\QB такве су усне непријатељске и зло срце.


\par }{\Q \VS{24}Ненавидник се претвара устима својим,

\par }{\QB а у срцу слаже превару.


\par }{\Q \VS{25}Кад говори умиљатим гласом, не веруј му,

\par }{\QB јер му је у срцу седам гадова.


\par }{\Q \VS{26}Мржња се покрива лукавством,

\par }{\QB али се злоћа њена открива на збору.


\par }{\Q \VS{27}Ко јаму копа, у њу ће пасти;

\par }{\QB и ко камен ваља, на њега ће се превалити.


\par }{\Q \VS{28}Језик лажан мрзи на оне које сатире,

\par }{\QB и уста која ласкају граде погибао.




\par }\Chap{27}{\SH Не треба се хвалити и бити осион.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Не хвали се сутрашњим даном,

\par }{\QB јер не знаш шта ће дан донети.


\par }{\Q \VS{2}Нека те хвали други, а не твоја уста,

\par }{\QB туђин, а не твоје усне.


\par }{\Q \VS{3}Тежак је камен, и песак је тежак;

\par }{\QB али је гнев безумников тежи од обога.


\par }{\Q \VS{4}Јарост је немилостива, и гнев је плах;

\par }{\QB али ко ће одолети зависти?


\par }{\Q \VS{5}Бољи је јавни укор него тајна љубав.


\par }{\Q \VS{6}Ударци од пријатеља истинити су,

\par }{\QB а целиви ненавидникови лажни.


\par }{\Q \VS{7}Душа сита гази саће,

\par }{\QB а гладној души слатко је све што је горко.


\par }{\Q \VS{8}Каква је птица која одлети из свог гнезда,

\par }{\QB такав је човек који отиде из свог места.


\par }{\Q \VS{9}Уље и кад весели срце,

\par }{\QB тако је пријатељ сладак саветом срдачним.


\par }{\Q \VS{10}Не остављај пријатеља свог ни пријатеља оца свог,

\par }{\QB и у кућу брата свог не улази у несрећи својој:

\par }{\QB бољи је сусед близу него брат далеко.


\par }{\Q \VS{11}Сине мој, буди мудар и обрадуј срце моје,

\par }{\QB да имам шта одговорити ономе ко ме ружи.


\par }{\Q \VS{12}Паметан човек види зло и склони се,

\par }{\QB а луди иду даље и плаћају.


\par }{\Q \VS{13}Узми хаљину ономе који се подјемчи за туђина,

\par }{\QB и узми залог од њега за туђинку.


\par }{\Q \VS{14}Ко благосиља пријатеља свог на глас рано устајући,

\par }{\QB примиће му се за клетву.


\par }{\Q \VS{15}Непрестано капање кад је велик дажд,

\par }{\QB и жена свадљива,

\par }{\QB једно су;


\par }{\Q \VS{16}Ко је уставља, уставља ветар,

\par }{\QB и она се одаје као мирисаво уље у десници.


\par }{\Q \VS{17}Гвожђе се гвожђем оштри,

\par }{\QB тако човек оштри лице пријатеља свог.


\par }{\Q \VS{18}Ко чува смокву, јешће род њен;

\par }{\QB тако ко чува господара свог, биће поштован.


\par }{\Q \VS{19}Како је у води лице према лицу,

\par }{\QB тако је срце човечије према човеку.


\par }{\Q \VS{20}Гроб и пропаст никада се не могу заситити,

\par }{\QB тако очи човечије никада нису сите.


\par }{\Q \VS{21}Сребро у топионици и злато у пећи

\par }{\QB а човек у устима оног који га хвали

\par }{\QB познаје се.


\par }{\Q \VS{22}Да безумнога туцаш у ступи с тучком с прекрупом,

\par }{\QB не би отишло од њега безумље његово.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Добро гледај стоку своју

\par }{\QB и старај се за стада своја.


\par }{\Q \VS{24}Јер богатство не траје довека

\par }{\QB нити круна од колена до колена.


\par }{\Q \VS{25}Кад трава нарасте и покаже се зелен,

\par }{\QB купи се трава по планинама.


\par }{\Q \VS{26}Јагањци су ти за одело,

\par }{\QB и јарићи цена за њиву.


\par }{\Q \VS{27}И доста има млека козјег теби за јело,

\par }{\QB и за јело твом дому

\par }{\QB и за храну твојим девојкама.




\par }\Chap{28}{\SH Благословена је побожност и поштење, проклета безбожност.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Беже безбожници кад их нико не гони,

\par }{\QB а праведници су као лавићи без страха.


\par }{\Q \VS{2}Кад се у земљи зла чине, настају јој многи кнезови;

\par }{\QB али кад се нађе човек разуман и вешт, остаје дуго.


\par }{\Q \VS{3}Човек сиромах који чини криво убогима

\par }{\QB јесте као силан дажд иза ког нестаје хлеба.


\par }{\Q \VS{4}Који остављају закон, хвале безбожнике;

\par }{\QB а који држе закон, противе им се.


\par }{\Q \VS{5}Зли људи не разумеју шта је право;

\par }{\QB а који траже Господа, разумеју све.


\par }{\Q \VS{6}Бољи је сиромах који ходи у безазлености својој

\par }{\QB него ко иде кривим путевима ако је и богат.


\par }{\Q \VS{7}Ко чува закон, син је разуман;

\par }{\QB а ко се дружи с изјелицама, срамоти оца свог.


\par }{\Q \VS{8}Ко умножава добро своје ујмом и придавком,

\par }{\QB сабира ономе који ће раздавати сиромасима.


\par }{\Q \VS{9}Ко одвраћа ухо своје да не чује закон,

\par }{\QB и молитва је његова мрска.


\par }{\Q \VS{10}Ко заводи праве на зао пут, пашће у јаму своју,

\par }{\QB а безазлени наследиће добро.


\par }{\Q \VS{11}Богат човек мисли да је мудар,

\par }{\QB али разуман сиромах испитује га.


\par }{\Q \VS{12}Кад се радују праведни, велика је слава;

\par }{\QB а кад се подижу безбожници, тражи се човек.


\par }{\Q \VS{13}Ко крије преступе своје, неће бити срећан;

\par }{\QB а ко признаје и оставља, добиће милост.


\par }{\Q \VS{14}Благо човеку који се свагда боји;

\par }{\QB а ко је тврдоглав, упада у зло.


\par }{\Q \VS{15}Безбожник који влада народом сиромашним,

\par }{\QB лав је који риче и медвед гладан.


\par }{\Q \VS{16}Кнез без разума чини много неправде,

\par }{\QB а који мрзи на лакомство, живеће дуго.


\par }{\Q \VS{17}Човек који чини насиље крви људској,

\par }{\QB бежаће до гроба, а нико га неће задржати.


\par }{\Q \VS{18}Ко ходи у безазлености, спашће се;

\par }{\QB а ко је опак на путевима, пашће у један мах.


\par }{\Q \VS{19}Ко ради своју земљу, биће сит хлеба;

\par }{\QB а ко иде за беспослицама, наситиће се сиротиње.


\par }{\Q \VS{20}Човек веран обилује благословима;

\par }{\QB а ко нагли да се обогати, неће бити без кривице.


\par }{\Q \VS{21}Није добро гледати ко је ко,

\par }{\QB јер за залогај хлеба човек ће учинити зло.


\par }{\Q \VS{22}Нагли да се обогати човек завидљив,

\par }{\QB а не зна да ће му доћи сиромаштво.


\par }{\Q \VS{23}Ко укорава човека наћи ће после већу милост

\par }{\QB него који ласка језиком.


\par }{\Q \VS{24}Ко краде оца свог и матер своју,

\par }{\QB и говори: Није грех,

\par }{\QB он је друг крвнику.


\par }{\Q \VS{25}Охоли замеће свађу;

\par }{\QB а ко се узда у Господа, изобиловаће.


\par }{\Q \VS{26}Ко се узда у своје срце, безуман је;

\par }{\QB а ко ходи мудро, избавиће се.


\par }{\Q \VS{27}Ко даје сиромаху, неће му недостајати;

\par }{\QB а ко одвраћа очи своје, биће му много клетава.


\par }{\Q \VS{28}Кад се подижу безбожници, сакрива се човек;

\par }{\QB а кад гину, умножавају се праведни.




\par }\Chap{29}{\SH Мудрост доноси благослов, а безумље и грехови пропаст.
\par }
{\Q \VerseOne{1}Човек који по карању остаје тврдоглав,

\par }{\QB уједанпут ће пропасти, да неће бити лека.


\par }{\Q \VS{2}Кад се умножавају праведници, весели се народ;

\par }{\QB а кад влада безбожник, уздише народ.


\par }{\Q \VS{3}Ко љуби мудрост, весели оца свог;

\par }{\QB а ко се дружи с курвама, расипа своје добро.


\par }{\Q \VS{4}Цар правдом подиже земљу;

\par }{\QB а ко узима мито, сатире је.


\par }{\Q \VS{5}Ко ласка пријатељу свом,

\par }{\QB разапиње мрежу ногама његовим.


\par }{\Q \VS{6}У греху је злог човека замка,

\par }{\QB а праведник пева и весели се.


\par }{\Q \VS{7}Праведник разуме парбу невољних,

\par }{\QB а безбожник не мари да зна.


\par }{\Q \VS{8}Подсмевачи распаљују град,

\par }{\QB а мудри утишавају гнев.


\par }{\Q \VS{9}Мудар човек кад се пре с лудим,

\par }{\QB или се срдио или смејао,

\par }{\QB нема мира.


\par }{\Q \VS{10}Крвопије мрзе на безазленога,

\par }{\QB а прави се брину за душу његову.


\par }{\Q \VS{11}Сав гнев свој излива безумник,

\par }{\QB а мудри уставља га натраг.


\par }{\Q \VS{12}Који кнез слуша лажне речи,

\par }{\QB све су му слуге безбожне.


\par }{\Q \VS{13}Сиромах и који даје на добит сретају се;

\par }{\QB обојици Господ просветљује очи.


\par }{\Q \VS{14}Који цар право суди сиромасима,

\par }{\QB његов ће престо стајати довека.


\par }{\Q \VS{15}Прут и кар дају мудрост,

\par }{\QB а дете пусто срамоти матер своју.


\par }{\Q \VS{16}Кад се умножавају безбожници, умножавају се греси,

\par }{\QB а праведници ће видети пропаст њихову.


\par }{\Q \VS{17}Карај сина свог, и смириће те,

\par }{\QB и учиниће милину души твојој.


\par }{\Q \VS{18}Кад нема утваре, расипа се народ;

\par }{\QB а ко држи закон, благо њему!


\par }{\Q \VS{19}Речима се не поправља слуга,

\par }{\QB јер ако и разуме, опет не слуша.


\par }{\Q \VS{20}Јеси ли видео човека наглог у беседи својој?

\par }{\QB Више има надања од безумног него од њега.


\par }{\Q \VS{21}Ако ко мази слугу од малена,

\par }{\QB он ће најпосле бити син.


\par }{\Q \VS{22}Гневљив човек замеће свађу,

\par }{\QB и ко је напрасит, много греши.


\par }{\Q \VS{23}Охолост понижује човека,

\par }{\QB а ко је смеран духом, добија славу.


\par }{\Q \VS{24}Ко дели с лупежем, мрзи на своју душу,

\par }{\QB чује проклетство и не проказује.


\par }{\Q \VS{25}Страшљив човек меће себи замку;

\par }{\QB а ко се у Господа узда, биће у високом заклону.


\par }{\Q \VS{26}Многи траже лице владаочево,

\par }{\QB али је од Господа суд свакоме.


\par }{\Q \VS{27}Праведнима је мрзак неправедник,

\par }{\QB а безбожнику је мрзак ко право ходи.




\par }\Chap{30}{\SH Агурова исповест.
\par }
{\PP \VerseOne{1}Речи Агура сина Јакејевог; сабране речи тог човека Итилу, Итилу и Укалу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Ја сам луђи од сваког,

\par }{\QB и разума човечијег нема у мене.


\par }{\Q \VS{3}Нити сам учио мудрост

\par }{\QB нити знам свете ствари.


\par }{\Q \VS{4}Ко је изашао на небо и опет сишао?

\par }{\QB Ко је скупио ветар у прегршти своје?

\par }{\Q Ко је свезао воде у плашт свој?

\par }{\QB Ко је утврдио све крајеве земљи?

\par }{\Q Како Му је име? И како је име Сину Његовом?

\par }{\QB Знаш ли?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Све су речи Божије чисте;

\par }{\QB Он је штит онима који се уздају у Њ.


\par }{\Q \VS{6}Ништа не додај к речима Његовим,

\par }{\QB да те не укори и не нађеш се лажа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}За двоје молим Те;

\par }{\QB немој ме се оглушити док сам жив:


\par }{\Q \VS{8}Таштину и реч лажну удаљи од мене;

\par }{\QB сиромаштва ни богатства не дај ми,

\par }{\QB храни ме хлебом по оброку мом,


\par }{\Q \VS{9}Да не бих наједавши се одрекао се Тебе

\par }{\QB и рекао: Ко је Господ?

\par }{\Q Или осиромашивши да не бих крао

\par }{\QB и узалуд узимао име Бога свог.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Не опадај слуге господару његовом,

\par }{\QB да те не би клео и ти био крив.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Има род који псује оца свог

\par }{\QB и не благосиља матере своје.


\par }{\Q \VS{12}Има род који мисли да је чист,

\par }{\QB а од свог кала није опран.


\par }{\Q \VS{13}Има род који држи високо очи своје,

\par }{\QB и веђе му се дижу увис.


\par }{\Q \VS{14}Има род коме су зуби мачеви

\par }{\QB и кутњаци ножеви,

\par }{\Q да прождире сиромахе са земље

\par }{\QB и убоге између људи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Пијавица има две кћери, које говоре: Дај, дај.

\par }{\QB Има троје несито, и четврто никад не каже: Доста:


\par }{\Q \VS{16}Гроб,

\par }{\Q материца јалова,

\par }{\Q земља која не бива сита воде,

\par }{\Q и огањ, који не говори: Доста.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Око које се руга оцу и неће да слуша матере,

\par }{\QB кљуваће га гаврани с потока и јести орлићи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Троје ми је чудесно, и четвртог не разумем:


\par }{\Q \VS{19}Пут орлов у небо,

\par }{\Q пут змијин по стени,

\par }{\Q пут лађин посред мора,

\par }{\Q и пут човечији к девојци.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Такав је пут курвин: једе, и убрише уста,

\par }{\QB па вели: Нисам учинила зла.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Од трога се потреса земља,

\par }{\QB и четвртог не може поднети:


\par }{\Q \VS{22}Од слуге, кад постане цар,

\par }{\Q од безумника, кад се наједе хлеба.


\par }{\Q \VS{23}Од пуштенице, кад се уда,

\par }{\Q од слушкиње кад наследи госпођу своју.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Четворо има малено на земљи,

\par }{\QB али мудрије од мудраца:


\par }{\Q \VS{25}Мрави, који су слаб народ,

\par }{\QB али опет приправљају у лето себи храну;


\par }{\Q \VS{26}Питоми зечеви, који су нејак народ,

\par }{\QB али опет у камену граде себи кућу;


\par }{\Q \VS{27}Скакавци, који немају цара,

\par }{\QB али опет иду сви јатом;


\par }{\Q \VS{28}Паук, који рукама ради

\par }{\QB и у царским је дворима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Троје лепо корача,

\par }{\QB и четврто лепо ходи:


\par }{\Q \VS{30}Лав, најјачи између зверова,

\par }{\QB који не узмиче ни пред ким,


\par }{\Q \VS{31}Коњ опасан по бедрима

\par }{\Q или јарац,

\par }{\Q и цар на кога нико не устаје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Ако си лудовао понесавши се или си зло мислио,

\par }{\QB метни руку на уста.


\par }{\Q \VS{33}Кад се разбија млеко, излази масло;

\par }{\QB и ко јако нос утире, изгони крв;

\par }{\QB тако ко дражи на гнев, замеће свађу.




\par }\Chap{31}{\SH Материне поуке једноме цару. Похвала врсној жени.
\par }
{\PP \VerseOne{1}Речи цара Лемуила; сабране речи, којима га је учила мати његова.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Шта, сине мој,

\par }{\QB шта, сине утробе моје,

\par }{\QB и шта, сине завета мојих?


\par }{\Q \VS{3}Не дај крепост своју женама,

\par }{\QB ни путеве своје онима што сатиру цареве.


\par }{\Q \VS{4}Није за цареве, Лемуило, није за цареве да пију вино,

\par }{\QB ни за кнезове да пију силовито пиће,


\par }{\Q \VS{5}Да не би пијући заборавио уредбе,

\par }{\QB и изменио правицу коме невољнику.


\par }{\Q \VS{6}Подајте силовито пиће ономе који хоће да пропадне,

\par }{\QB и вино онима који су тужног срца;


\par }{\Q \VS{7}Нека се напије и заборави своје сиромаштво,

\par }{\QB и да се више не сећа своје муке.


\par }{\Q \VS{8}Отварај уста своја за немога,

\par }{\QB за ствар свих намењених смрти.


\par }{\Q \VS{9}Отварај уста своја, суди право,

\par }{\QB дај правицу невољноме и убогоме.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Ко ће наћи врсну жену?

\par }{\QB Јер вреди више него бисер.


\par }{\Q \VS{11}Ослања се на њу срце мужа њеног,

\par }{\QB и добитка неће недостајати.


\par }{\Q \VS{12}Чини му добро, а не зло,

\par }{\QB свега века свог.


\par }{\Q \VS{13}Тражи вуне и лана,

\par }{\QB и ради по вољи рукама својим.


\par }{\Q \VS{14}Она је као лађа трговачка,

\par }{\QB из далека доноси храну своју.


\par }{\Q \VS{15}Устаје док је још ноћ,

\par }{\QB даје храну чељади својој

\par }{\QB и посао девојкама својим.


\par }{\Q \VS{16}Мисли о њиви, и узме је,

\par }{\QB од рада руку својих сади виноград.


\par }{\Q \VS{17}Опасује снагом бедра своја

\par }{\QB и крепи мишице своје.


\par }{\Q \VS{18}Види како јој је добра радња,

\par }{\QB не гаси јој се ноћу жижак.


\par }{\Q \VS{19}Рукама својим маша се преслице,

\par }{\QB и прстима својим држи вретено.


\par }{\Q \VS{20}Руку своју отвара сиромаху,

\par }{\QB и пружа руке убогоме.


\par }{\Q \VS{21}Не боји се снега за своју чељад,

\par }{\QB јер сва чељад њена има по двоје хаљине.


\par }{\Q \VS{22}Покриваче сама себи гради,

\par }{\QB танко платно и скерлет одело јој је


\par }{\Q \VS{23}Зна се муж њен на вратима

\par }{\QB кад седи са старешинама земаљским.


\par }{\Q \VS{24}Кошуље гради и продаје,

\par }{\QB и појасе даје трговцу.


\par }{\Q \VS{25}Одело јој је крепост и лепота,

\par }{\QB и осмева се на време које иде.


\par }{\Q \VS{26}Уста своја отвара мудро

\par }{\QB и на језику јој је наука блага.


\par }{\Q \VS{27}Пази на владање чељади своје,

\par }{\QB и хлеба у лењости не једе.


\par }{\Q \VS{28}Синови њени подижу се и благосиљају је;

\par }{\QB муж њен такође хвали је;


\par }{\Q \VS{29}Многе су жене биле врсне,

\par }{\QB али ти их надвишујеш све.


\par }{\Q \VS{30}Љупкост је преварна и лепота ташта;

\par }{\QB жена која се боји Господа, она заслужује похвалу.


\par }{\Q \VS{31}Подајте јој од плода руку њених,

\par }{\QB и нека је хвале на вратима дела њена.


\par }